Třebom
Třebom | |
---|---|
![]() Kostel sv. Jiří a kaple | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Kravaře |
Obec s rozšířenou působností | Kravaře (správní obvod) |
Okres | Opava |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Slezsko (do r. 1920 též pruské Slezsko) |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°2′46″ s. š., 18°1′31″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 206 (2024)[1] |
Rozloha | 9,51 km²[2] |
Katastrální území | Třebom |
Nadmořská výška | 226 m n. m. |
PSČ | 747 25 |
Počet domů | 81 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Třebom 3 747 25 Sudice [email protected] |
Starosta | Jaroslav Vlk |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Třebom | |
Další údaje | |
Kód obce | 569101 |
Kód části obce | 170208 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Třebom (německy Thröm,[4] polsky Trzebom) je obec v okrese Opava v Moravskoslezském kraji. Žije zde 206[1] obyvatel. Obec se nečlení na části a je tvořena jediným katastrálním územím. Obec se nachází v Sudicko-třebomském výběžku a je ze tří stran obklopena polským územím.
Název
Původní podoba Třěbom (v mužském rodě) byla odvozena od osobního jména Třěbom (jeho základem bylo sloveso třěbiti - "tříbit"). Význam místního jména byl "Třěbomův majetek". V průběhu dějin bylo jméno všelijak upravováno (Třeboun, Třebouň, Třeboň). Německé jméno se vyvinulo z českého.[5]
Historie
První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1349 a zaváděla povinnost obce platit městu Opavě za údržbu mostů a cest. V letech 1245–1281 byla obec Třebom nově osídlována Němci díky kolonizační činnosti olomouckého biskupa Bruna, hraběte ze Schaunburgu. Vrchnost, která vládla Třebomi v následujících staletích, byla převážně českého, popř. polského původu. Od doby husitské tvořila Třebom dohromady se sousední obcí Hradčánky (polsky Gródczanki, německy Ratsch) exklávu Bruntálského panství. V roce 1621 získal obec Řád německých rytířů. V době největšího rozkvětu v druhých polovinách 19. století počet obyvatel dosahoval ku 1040 lidem v obci. V roce 1708 vznikla v Třebomi škola; školní budova byla postavena v roce 1800. Výstavba katolického kostela, zasvěceného sv. Jiří proběhla v letech 1781–1785. Vláda Řádu německých rytířů byla v Třebomi ukončena v roce 1863 a vesnici převzal pruský stát. Po připojení k Československé republice v roce 1920 byla Třebom čistě německou vesnicí. 22. září 1938 po půlnoci byla příslušníky sudetoněmeckého Freikorpsu napadena hlídka Stráže obrany státu. Během přestřelky byl raněn dozorce finanční stráže František Papoušek a byli zabiti tři příslušníci Freikorpsu. Po boji se útočníci stáhli za státní hranici do Německa.[6]
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1 018 | 986 | 928 | 961 | 902 | 760 | 752 | 367 | 430 | 359 | 286 | 213 | 203 | 206 | 221 |
Počet domů | 163 | 158 | 168 | 163 | 166 | 171 | 171 | 116 | 95 | 80 | 70 | 82 | 79 | 81 | 81 |
Obecní správa
Mezi lety 1869–1978 Třebom byl obcí v okrese Ratiboř (1869–1910), poté v okrese Hlučín (1921), poté v okrese Opava (1930), poté opět v okrese Hlučín (1950) a později opět v okrese Opava. Od 1. ledna 1979 do 23. listopadu 1990 patřil jako část obce k Sudicím a od 24. listopadu 1990 je opět samostatnou obcí.[9]
Obecní symboly
Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 27. ledna 1997.[10]
Galerie
- vjezd od polské vesnice Gródczanki
- budova bývalého obecního úřadu
- kostel sv. Jiří se hřbitovem
- interiér kostela
- hospodářské budovy
- dům německého typu s vysokými vraty
- zchátralá budova
- zchátralá hospodářská budova
- rychta (pozdější státní statek)
- prostranství u hasičské zbrojnice
- kříž u obce
- památník padlých v první světové válce
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 847.
- ↑ HOSÁK, Ladislav; ŠRÁMEK, Rudolf. Místní jména na Moravě a ve Slezsku. Svazek II. M–Ž. Praha: Academia, 1980. 962 s. S. 613.
- ↑ PADEVĚT, Jiří. Krvavý podzim 1938. 1. vyd. Praha: Academia, 2020. 589 s. ISBN 978-80-200-3097-9.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Díl IV. Abecední přehled obcí a částí obcí. Praha: Český statistický úřad, 2015-12-21. Dostupné online. S. 582.
- ↑ Udělené symboly – Třebom [online]. 1997-01-27 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Třebom na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Třebom v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- https://www.ceskatelevize.cz/porady/1097944695-nas-venkov/413235100041005-ukryto-za-zdi/
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Územní vymezení historického Hlučínska | |
---|---|
města a obce: | Bělá • Bohuslavice • Bolatice • Darkovice • Dolní Benešov (s částí Zábřeh od 1960) • Hať • Hlučín* (s částmi Bobrovníky od 1975 a Darkovičky od 1960) • Hněvošice • Chlebičov • Chuchelná • Kobeřice • Kozmice • Kravaře* (bez části Dvořisko) • Ludgeřovice • Markvartovice • Oldřišov • Píšť • Rohov • Služovice • Strahovice • Sudice • Šilheřovice • Štěpánkovice • Třebom • Velké Hoštice* • Vřesina • Závada |
městské obvody Ostravy: | |
městské části Opavy: | |
nepatrné části k. ú.: | Dobroslavice* • Kateřinky u Opavy* • Lhota u Opavy* • Mariánské Hory* • Nová Ves u Ostravy* • Opava-Předměstí* • Přívoz* • Pudlov* • Vrbice* |
legenda: město, pouze část území* . |