Stěbořice
Stěbořice | |
---|---|
Zámek | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Opava |
Obec s rozšířenou působností | Opava (správní obvod) |
Okres | Opava |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Slezsko |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°56′13″ s. š., 17°48′20″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 452 (2024)[1] |
Rozloha | 17,76 km²[2] |
Nadmořská výška | 295 m n. m. |
PSČ | 747 51 |
Počet domů | 391 (2021)[3] |
Počet částí obce | 3 |
Počet k. ú. | 3 |
Počet ZSJ | 4 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Stěbořice 28 747 51 Stěbořice [email protected] |
Starosta | Roman Falhar, DiS. |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Stěbořice | |
Další údaje | |
Kód obce | 510343 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Stěbořice (1869–1880 Stebořice, 1890 Štebořice; německy Stiebrowitz, polsky Ścieborzyce) jsou obec ležící v okrese Opava. Má přibližně 1 500[1] obyvatel a katastrální území obce má rozlohu 1776 ha.
Ve vzdálenosti 8 km východně leží statutární město Opava, 15 km východně město Kravaře, 18 km severozápadně město Krnov a 19 km jižně město Vítkov. Oblast patří historicky do opavského Slezska.
Části obce
- Stěbořice (k. ú. Stěbořice)
- Jamnice (k. ú. Jamnice)
- Nový Dvůr (k. ú. Nový Dvůr u Opavy) včetně osady Březová.
Název
Na vesnici bylo přeneseno původní pojmenování jejích obyvatel, které zřejmě znělo Stibořici, bylo odvozeno od osobního jména Stibor (mladší podoby původního Mstibor nebo Čstibor) a znamenalo "Stiborovi lidé". Z roku 1228 je doloženo ojedinělé Zděbořice, které patrně vzniklo tak, že osobní jméno Sdebor, které by bylo jeho základem, mělo variantu Zdibor, která se zaměňovala se jménem Stibor. Protože na konci první části složených osobních jmen kolísala samohláska mezi i a ě (např. Sudimír/Suděmír), kolisají i v zápisech jména vesnice tvary Stibořice a Stěbořice, a to až do konce 19. století. Podoba Stěbořice byla jako úřední stanovena v roce 1924.[4]
Historie
Ve Stěbořicích byly nalezeny doklady starého osídlení. V lese nazývaném Háj bylo v roce 1896 objeveno slovanské pohřebiště z období Velkomoravské říše. První písemná zmínka o obci Stěbořice pochází z roku 1220, kdy král Přemysl Otakar I. potvrdil jejich držbu cisterciáckému klášteru, jenž sídlil na místě dnešního Velehradu. V roce 1589 bylo stěbořické panství prodáno rodu Bruntálských z Vrbna, kteří jej drželi v léně již delší dobu. Roku 1617 kupuje stěbořské panství Karel ze Strassolda a sňatkem jeho dcery Anny Kateřiny s Leonhardem z Neuhaus se kolem roku 1637 panství dostává do rukou rodu von Neuhausů. V roce 1729 kupuje Stěbořice s okolním panstvím Jan Antonín Pino z Friedenthalu.[5] V letech 1770 až 1778 probíhaly v okolí obce selské bouře. Posledními majiteli panství až do roku 1945 byl rod Janottů. Jindřich Janotta byl za hospodářské zásluhy povýšen roku 1918 do šlechtického stavu a zemřel roku 1944 ve Stěbořicích. Jeho dcera Markéta žila svobodná na stěbořském zámku a v roce 1945 byla vyhnána.
První zmínka o osadě Jamnice je z roku 1250. Obec Nový Dvůr vznikla v 17. století, poprvé je v roce 1617 připomínán panský hospodářský dvůr. Později byl postaven malý zámek, který byl pozdějších letech pseudorenesančně přestavěn.
Pamětihodnosti
- Arboretum Nový Dvůr - Nový Dvůr 29
- Zámek (Stěbořice)
- Kostel Narození Panny Marie - Stěbořice
- rozhledna Šibenice
Galerie
- Kostel Narození Panny Marie
- Fara
- Náves
- Obecní úřad
Významní rodáci a osobnosti spjaté s obcí
- Eustach Bittner - numismatik a muzejní pracovník
- Ludvík Ochrana - kněz a buditel
- Karel Kostera
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku II, Praha 1980, str. 489, 490.
- ↑ BALLA, Jaromír. Velké potování Opavskou parhokatinou z Opavy do Krnova. druhé. vyd. Krnov: Advertis 344 s. ISBN 978-80-900907-5-0. S. 69–70.
Literatura
- SOLNICKÝ, Pavel. Historie Stěbořic, Březové, Jamnice a Nového Dvora. Stěbořice: OÚ Stěbořice, 2008. 224 s. ISBN 80-7277-244-9.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Stěbořice na Wikimedia Commons
- Stěbořice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky obce
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části obce Stěbořice | |
---|---|
Části obce |
|
Ostatní |
|
Města, městys a obce správního obvodu obce s rozšířenou působností Opava | |
---|---|
Branka u Opavy • Bratříkovice • Brumovice • Budišovice • Dolní Životice • Háj ve Slezsku • Hlavnice • Hlubočec • Hněvošice • Holasovice • Hrabyně • Hradec nad Moravicí • Chlebičov • Chvalíkovice • Jakartovice • Jezdkovice • Kyjovice • Lhotka u Litultovic • Litultovice • Mikolajice • Mladecko • Mokré Lazce • Neplachovice • Nové Sedlice • Oldřišov • Opava • Otice • Pustá Polom • Raduň • Skřipov • Slavkov • Služovice • Sosnová • Stěbořice • Štáblovice • Štítina • Těškovice • Uhlířov • Velké Heraltice • Velké Hoštice • Vršovice |