Ludgeřovice
Ludgeřovice | |
---|---|
ulice Hlučínská, v pozadí kostel sv. Mikuláše | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Hlučín |
Obec s rozšířenou působností | Hlučín (správní obvod) |
Okres | Opava |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Slezsko |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°53′25″ s. š., 18°14′24″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 4 980 (2024)[1] |
Rozloha | 10,82 km²[2] |
Katastrální území | Ludgeřovice |
Nadmořská výška | 232 m n. m. |
PSČ | 747 14 |
Počet domů | 1 481 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Markvartovická 52/48 747 14 Ludgeřovice [email protected] |
Starosta | Mgr. Daniel Havlík |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Ludgeřovice | |
Další údaje | |
Kód obce | 507971 |
Kód části obce | 88412 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ludgeřovice (německy Ludgierzowitz, 1939–1945 úředně Ludgerstal, polsky Ludgierzowice) jsou obec v okrese Opava v Moravskoslezském kraji. Obec leží mezi městy Ostrava a Hlučín. Žije zde přibližně 5 000[1] obyvatel a stojí zde přibližně 1500 domů s popisným číslem. Ludgeřovice jsou jednou z největších obcí v ČR bez statusu města.
Název
Název vesnice byl odvozen od (německého) osobního jména Liutger a znamenalo "Liutgerovi lidé". Hláskovou změnou ľu > li vznikl tvar Lidgeřovice, který se používal střídavě s původním do 19. století (v 19. století též Lidheřovice). V němčině se používalo hláskově jen nepatrně upravené Ludgerzowitz, teprve roku 1910 byl vytvořena podoba Ludgerst(h)al ("Ludgerovo údolí").[4]
Historie
První písemná zmínka o vesnici je uvedena v zachovalé listině, sepsané dne 28. ledna 1303 na hradě Landeku. Je psána latinsky a kromě jiných svědků je ztvrzena i „Balderamem, rychtářem z Rudgersdorfu“. Tímto je dokumentována existence vsi „Rudgersdorf“ (Ludgeřovice). Po celá staletí ležela ves uprostřed hlubokých hvozdů, její obyvatelé se živili prací v lese a jeho postupným klučením na zemědělskou půdu. V 19. století začali obyvatelé docházet za prací do rozrůstajících se černouhelných dolů a hutí v Ostravě. Dodnes tam za prací dojíždí většina dospělých obyvatel. Obec značně utrpěla za třicetileté války a také za druhé světové války, v níž padlo na frontách nebo bylo při bojích zabito 250 obyvatel, zejména mladých mužů.
Do 18. století patřila obec k České koruně resp. k Rakousku. Po prohrané prusko-rakouské válce patřila spolu s celým územím Hlučínska k Prusku, později Německu, a to až do 4. února 1920, kdy se toto území stalo součástí Československé republiky. Mnichovským diktátem bylo Hlučínsko od 2. října 1938 znovu přičleněno k Německé říši jako jeho integrální součást (tzv. "Altreich"). [5] Na území obce vstoupilo asi 1200 mužů německého vojska za hlasitého vítání německých obyvatel, zejména členů SDP. [6]
Po druhé světové válce se Hlučínsko opět stalo součástí Československé republiky, nyní České republiky. Ruská vojska vstoupila do obce 28. dubna směrem od Markvartovic. Při bojích zahynulo 18 občanů Ludgeřovic. [6] Ačkoliv se jednalo o německé území, nepostihl obec výrazný odsun německých obyvatel. Organizovaný odsun začal v roce 1946, kdy byl také konfiskován německý majetek. [7] Odsunuty byly pouze desítky obyvatel. [8] V bojích, převážně na východní frontě však padlo na 250 ludgeřovických mužů. [9]
O nesmírné pracovitosti obyvatel svědčí to, že v letech 1945 až 1990 bylo v obci postaveno nebo rekonstruováno více než 800 rodinných domků.
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1 471 | 1 699 | 2 073 | 2 566 | 2 780 | 3 250 | 3 916 | 4 065 | 4 544 | 4 525 | 4 603 | 4 505 | 4 595 | 4 650 | 4 827 |
Počet domů | 205 | 237 | 264 | 313 | 362 | 432 | 561 | 694 | 894 | 1 040 | 1 119 | 1 252 | 1 296 | 1 351 | 1 481 |
Obecní správa
Obecní symboly
Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 29. března 1995.[12] Ve znaku obce je stříbrná hlavice biskupské berly v červeném poli.[12]
Významní rodáci
- Ludvík Kus[13] (1931–2010), český kněz, krnovský děkan
- Vladimír Coufal (* 1992), fotbalista
- David Lischka (* 1997), fotbalista
- Ivo Mludek (*1964), novinář
Pamětihodnosti
- Kostel svatého Mikuláše – novogotický chrám z let 1906–1907
Galerie
- Kostel svatého Mikuláše a fara
- Portál kostela
- Obecní úřad
Partnerská města
Tisovec, Slovensko
Putnok, Maďarsko
Nowy Żmigród, Polsko
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav; ŠRÁMEK, Rudolf. Místní jména na Moravě a ve Slezsku. Svazek I. Praha: Academia, 1970. 964 s. Kapitola Ludgeřovice, s. 562.
- ↑ Nové sdružení bude připomínat originalitu Hlučínska. iDNES.cz [online]. 2011-01-03 [cit. 2017-12-28]. Dostupné online.
- ↑ a b VJAČKA, Adolf. Z kroniky obce. Ludgeřovický zpravodaj [online]. Obec Ludgeřovice, Leden 2015 [cit. 4.7.2018]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-08-11.
- ↑ ADOLF, Vjačka. Z kroniky obce. Ludgeřovický zpravodaj [online]. Obec Ludgeřovice [cit. 4.7.2018]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-08-11.
- ↑ Obec Ludgeřovice. www.ludgerovice.cz [online]. [cit. 2018-07-03]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2018-07-04.
- ↑ Obec Ludgeřovice. www.ludgerovice.cz [online]. [cit. 2018-07-03]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2018-07-04.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ a b Udělené symboly – Ludgeřovice [online]. 1995-03-29 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ http://bruntalsky.denik.cz/zpravy_region/odesla-vyznamna-osobnost-dekan-ludvik-kus20100628.html Odešla významná osobnost: děkan Ludvík Kus
Literatura
- PLAČEK, Vilém; PLAČKOVÁ, Magda. Ludgeřovice v sedmi staletích. Ludgeřovice ; Háj ve Slezsku: Obecní úřad Ludgeřovice ; František Maj, 2003. 373 s. ISBN 80-86458-12-1.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Ludgeřovice na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Ludgeřovice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Sbor dobrovolných hasičů Ludgeřovice
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Územní vymezení historického Hlučínska | |
---|---|
města a obce: | Bělá • Bohuslavice • Bolatice • Darkovice • Dolní Benešov (s částí Zábřeh od 1960) • Hať • Hlučín* (s částmi Bobrovníky od 1975 a Darkovičky od 1960) • Hněvošice • Chlebičov • Chuchelná • Kobeřice • Kozmice • Kravaře* (bez části Dvořisko) • Ludgeřovice • Markvartovice • Oldřišov • Píšť • Rohov • Služovice • Strahovice • Sudice • Šilheřovice • Štěpánkovice • Třebom • Velké Hoštice* • Vřesina • Závada |
městské obvody Ostravy: | |
městské části Opavy: | |
nepatrné části k. ú.: | Dobroslavice* • Kateřinky u Opavy* • Lhota u Opavy* • Mariánské Hory* • Nová Ves u Ostravy* • Opava-Předměstí* • Přívoz* • Pudlov* • Vrbice* |
legenda: město, pouze část území* . |