Jindřichov (okres Bruntál)
Jindřichov | |
---|---|
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Město Albrechtice |
Obec s rozšířenou působností | Krnov (správní obvod) |
Okres | Bruntál |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Morava (respektive moravská enkláva ve Slezsku) |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°15′7″ s. š., 17°31′9″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 148 (2024)[1] |
Rozloha | 34,71 km²[2] |
Nadmořská výška | 327 m n. m. |
PSČ | 793 83 |
Počet domů | 439 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Jindřichov 57 793 83 Jindřichov u Krnova [email protected] |
Starosta | Martin Korduliak |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Jindřichov | |
Další údaje | |
Kód obce | 597449 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jindřichov (německy Hennersdorf[4]) je obec ležící v okrese Bruntál. Má přibližně 1 100[1] obyvatel.
Poloha
Obec Jindřichov sousedí na severu s Polskem (gminy Hlucholazy, Prudník a Lubrza a město Prudník), na východě s Vysokou, na jihu s Liptaní, Třemešnou a Městem Albrechticemi a na západě s Janovem. Od města s rozšířenou působnosti Krnov je vzdálená 27 km, od okresního města Bruntálu 29,5 km a od krajského města Ostravy 72 km. Sousedními obcemi sídla jsou Vysoká, Město Albrechtice, Liptaň, Třemešná, Janov a Prudník.
Jindřichov se nachází v geomorfologickém celku Zlatohorská vrchovina (podcelky Jindřichovská pahorkatina na východě a Hynčická hornatina na západě). Nejvyšších poloh dosahuje území obce na jihu bezprostředně pod vrchem Na Valštejně (751 m n. m.) nacházejícím se však již na území Města Albrechtic. Výrazné vrchy na jihu jsou Pohár (624 m n. m.) a Kozinec (526 m n. m.), na severu je nejvyšší vrch Svatý Roch (472 m n. m.).
Území Jindřichova patří do povodí Odry, resp. řeky Osoblahy, která obcí protéká ze západu na východ pod názvem Petrovický potok. Z jihu přijímá Svinný potok. Na území obce pramení dále Hraniční potok, který v Bartultovicích tvoří státní hranici a odtéká do Polska, kde se vlévá do říčky Prudník.
Území obce pokrývá z 57 % zemědělská půda (34 % orná půda, 21 % louky a pastviny), z 36 % les a z 6 % zastavěné a ostatní (např. průmyslové) plochy.
Správní území
Obec leží v Moravskoslezském kraji ve Slezsku v okrese Bruntál s 67 obcemi, má status obce s rozšířenou působností a obce s pověřeným obecním úřadem je součástí správního obvodu Krnov s 25 obcemi.[5] Skládá se s 2 katastrálních území a 2 částí obce.
Části obce
- Jindřichov (k. ú. Jindřichov ve Slezsku)
- Arnultovice (k. ú. Arnultovice u Jindřichova)
Obecní symboly
Obec má následující symboly :
- Znak – tvoří štít stříbrné barvy ve kterém je černý kohout se zlatou zbrojí a červeným hřebínkem držící v pařátu červené srdce.
- Vlajka – tvoří list bíle barvy ve kterém je v žerďové části černý kohout se žlutou zbrojí, červeným hřebínkem a lalokem držící v pařátu červené srdce.
Názvy existujících a zaniklých částí
- Česky Hendrštorf (1517), Hendrichov (1846), Jindřichov (od 1850) (železniční stanice Jindřichov ve Slezsku), německy Hennersdorf (1576–1945), (železniční stanice Hennersdorf in Schlesien), latinsky Henrikestorph (1256–1267) polsky Jindrzychów (1880 Jędrychów, Jędrzychów).
- Česky Kraví Hora, německy Kuhberg.
- Česky Svinný, německy Saubach.
- Česky Arnultovice, německy Arnsdorf, polsky Arnułtowice.[6]
Název
Původní název sídla byl Henriksdorf (v nejstarším zápisu Henrikestorph) – „Henrikova (Jindřichova) ves“. Jméno zřejmě pochází od lokátora sídla, někoho z okruhu biskupa Bruna ze Schauemburka. Od 17. století je doložena zkrácená podoba Hennersdorf. Německé jméno bylo počešťováno různě (například Hendrštorf nebo Hendrichov), koncem 19. století vznikla dnešní podoba Jindřichov.[7]
Historie
Období 1256–1918
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1256. Byl založen podle magdeburského práva jako Henrikestorph.[8] Jméno obec přejímala po svém lokátorovi Jindřichovi. Podnět k jeho založení dal olomoucký biskup Bruno ze Schauenburku, který se snažil kolonizovat oblast Osoblažska. Jednalo se o druhou vlnu kolonizace, z důvodu nedostatku lidských zdrojů se jednalo o kolonizaci německou z oblastí Frank, Durynska a Saska. V roce 1288 udělil panství Jindřichov olomoucký biskup Dětřich z Hradce v léno bratrům Jindřichovi, Dětřichovi a Erkenbertovi pánům ze Stange.
Panství Jindřichov se postupně rozšířilo během 16. až 18. století o okolní obce Janov, Petrovice, Arnultovice, Životice, Matějovice, Pavlovice a Třemešnou.
Během vánoc roku 1556 zde několik dní strávil před svou cestou do Vratislavi Vilém z Rožmberka.[9] Průběh a účel cesty zaznamenal v životopise Viléma z Rožmberka Václav Břežan, který byl archivářem jeho bratra Petra Voka z Rožmberka. Jméno obce Jindřichov se český psalo v 16. století Henrichow.[9]
Ze 16. století se dochoval v nově vystaveném kostele (1677) náhrobní kámen,který dokládá výskyt starobylé češtiny v této oblasti, je zde zmínka, že zde odpočívají děti Václava Pavlovského z Pavlovic, které zemřely v letech 1590 až 1595. Záznam uvádí: Tu odpoczywagy w panu Bohu dwa synowe a gedna dcerka, dcerka vrozeného a statetzneho rytirze Watzlawa Pawlowského z Pawlowyc a na Henrzdorffie a pany Johanky Zaubkowe ze Zdietyna manzielky jego giegichz dussem pan buh racz m.b. ( mylostiw byti ).[10]
Panství Jindřichov vlastnili významné šlechtické rody: Pavlovští z Pavlovic (1580–1635), hrabata z Hodic (1635–1739), páni z Bartensteina (1739–1866) a Kleinové von Wiesenberg (1868–1945).
Roku 1808 byla založena osada Kraví Hora z podnětu Emanuela z Bartensteina, který potřeboval v hustě zalesněném lese více mýtin.[11]
Dne 4. října 1844 postihl Jindřichov velký požár, který zanechal značné škody na majetku místních obyvatel, požár zasáhl rovněž kostel a zámek. Rokem 1869 byla v obci zprovozněna pošta. V roce 1872 byla zprovozněna železniční trať Krnov–Jindřichov s nádražím v Jindřichově. Následně od roku 1875 trať pokračovala do Hlucholaz. V obci roku 1885 vznikl spolek dobrovolných hasičů.
Období 1918–1945
Vznikem Československa zde byly v roce 1918 zřízeny instituce okresní soud, berní, celní a důchodový úřad, četnická stanice a notářství.[12] Následný rok bylo započato s elektrifikací obce, která byla dokončena v letech 1927–1931. V roce 1920 byla zprovozněna pokračovací škola. Pro českou menšinu zde byla v roce 1923 otevřena samostatná škola včetně mateřské. Následkem Mnichovské dohody se stal Jindřichov v roce 1938 součástí nacistického Německa. Po skončení II. světové války došlo odsunu původního německého obyvatelstva. Z původního obyvatelstva zde v obci zůstalo jen 10 antifašistů.[8]
Období 1945 až současnost
V roce 1945 došlo k dosídlení pohraničí Čechy z oblastí okresu Frýdek-Místek, Zlín a také Slováky a Řeky.[8]
Po roce 1945 došlo vlivem odsunu původního německého obyvatelstva k opuštění osady Kraví Hora. Přitom ještě v roce 1890 zde žilo 65 obyvatel ve 12 domech.[13] Během času nezůstalo v osadě téměř žádné stavení. V současnosti[kdy?] jsou zde již jen torza některých staveb, jako je například kaplička.[14]
Charakterem zástavby se Jindřichov řadí mezi lesně-lánové vsi.[15]
Vývoj počtu obyvatel
Počet obyvatel celé obce Jindřichov podle sčítání nebo jiných úředních záznamů:[16] [17] [18] [19]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 3168 | 3310 | 3105 | 3003 | 2863 | 2538 | 2715[p 1] | 1576 | 1893 | 1860 | 1635 | 1578 | 1565[p 2] |
V celé obci Jindřichov je evidováno 501 adres, vesměs čísla popisná (trvalé objekty).[20] Při sčítání lidu roku 2001 zde bylo napočteno 415 domů, z toho 329 trvale obydlených.
Počet obyvatel samotného Jindřichova (včetně Kraví Hory) podle sčítání nebo jiných úředních záznamů:[16][17] [18][19]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 2769 | 2905 | 2736 | 2659 | 2506 | 2220 | 2424[p 3][p 4] | 1375 | 1723 | 1728 | 1542 | 1526 | 1505 |
V samotném Jindřichově je evidováno 451 adres.[21] Při sčítání lidu roku 2001 zde bylo napočteno 365 domů, z toho 302 trvale obydlených.
Významní rodáci
- Franz Xaver Groß (1815–1890), rakouský politik
- Felix von Kraus (1805–1875), rakouský vojenský lékař
- Antonín Sperlich (1818–1887), malíř
Pamětihodnosti
- Kostel svatého Mikuláše je kulturní památka ČR.[22]
- Sloup se sousoším Panny Marie je kulturní památka ČR.[23]
- Zámek Jindřichov z poloviny 17. století je kulturní památka ČR.[24]
- Pivovar Jindřichov ve Slezsku – technická památka
- Dům čp. 46 v Arnultovicích
Doprava
- Železniční trať Šumperk–Krnov s nádražím Jindřichov ve Slezsku
- Silnice II/457
Partnerské obce
Moszczanka, Polsko
Hennersdorf, Rakousko
Galerie
- Pohled na Jindřichov od lesa nad Svinným potokem
- pohled na zámek
- Kostel svatého Mikuláše
- sloup Panny Marie
- bývalý pivovar
- Železniční stanice Jindřichov ve Slezsku
- Svinný potok
Odkazy
Poznámky
- ↑ z toho: 100 Čechoslováků, 2522 Němců; 2645 řím. kat., 60 evang., 5 čsl., 8 bez vyzn.
- ↑ z toho: 1 439 Čechů, Moravanů a Slezanů, 48 Slováků, 2 Němci, 6 Poláků; 324 řím. kat., 3 čsl. hus., 3 evang., 12 pravosl., 1 158 bez vyzn.
- ↑ z toho místní část Kraví Hora 36
- ↑ z toho: 93 Čechoslováků, 2241 Němců; 2352 řím. kat., 57 evang., 5 čsl., 8 bez vyzn.
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 717.
- ↑ PŘEHLED ZÁKLADNÍCH ÚDAJŮ O OBCÍCH [online]. Moravskoslezský kraj [cit. 2022-05-07]. Dostupné online.
- ↑ Místopisný rejstřík obcí českého Slezska a severní Moravy. www.yumpu.com [online]. [cit. 2021-12-19]. Dostupné online.
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku I, Praha 1970, str. 368.
- ↑ a b c Historie. www.obecjindrichov.cz [online]. [cit. 2019-06-10]. Dostupné online.
- ↑ a b BŘEZAN, Václav. Žiwot Wiléma z Rosenberka. [s.l.]: W kommissí u Kronbergraa Řiwnáče 336 s. Dostupné online.
- ↑ Knihovna Krnov. www.knihkrnov.cz [online]. [cit. 2020-03-04]. Dostupné online.
- ↑ ADMIN. Kraví Hora [online]. [cit. 2019-06-12]. Dostupné online.
- ↑ http://www.martinfeikus.cz/detail/soubor_340.pdf[nedostupný zdroj]
- ↑ BERAN, Pavel. Zaniklé obce po roce 1945. www.zanikleobce.cz [online]. 2006-27-02 [cit. 2019-06-12]. Dostupné online.
- ↑ Kostely. www.znicenekostely.cz [online]. [cit. 2019-06-12]. Dostupné online.
- ↑ SAKTOROVÁ, Dagmar. Typy venkovského osídlení na území Moravskoslezského kraje [online]. Ostrava: Moravskoslezský kraj, 2009 [cit. 2016-11-23]. Dostupné online.
- ↑ a b Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. Příprava vydání Balcar, Vladimír; Havel, Radek; Křídlo, Josef; Pavlíková, Marie; Růžková, Jiřina; Šanda, Robert; Škrabal, Josef. Svazek 1. Praha: Český statistický úřad, 2006. 2 svazky (760 s.). ISBN 80-250-1311-1. S. 706–707.
- ↑ a b Statistický lexikon obcí v zemi Moravskoslezské. Praha: Ministerstvo vnitra a Státní úřad statistický, 1935. S. 58.
- ↑ a b Český statistický úřad. Sčítání lidu, domů a bytů 2001 [online]. 2010-03-16 [cit. 2010-03-16]. Dostupné online.
- ↑ a b Český statistický úřad. Statistický lexikon obcí České republiky 2005. Příprava vydání Růžková, Jiřina; Morávková, Štěpánka; Škrabal, Josef; Jungová, Galina; Pavlíková, Marie. Svazek 1. Praha: Ottovo nakladatelství s.r.o., 2005. 1360 s. ISBN 80-7360-287-3. S. 1076–1077.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2010-03-19 [cit. 2010-03-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-01-25.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2010-03-19 [cit. 2010-03-19]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2017-01-27]. Identifikátor záznamu 132514 : Kostel sv. Mikuláše. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 0207-01-27]. Identifikátor záznamu 157830 : Sloup se sousoším Panny Marie. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [2].
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2017-01-27]. Identifikátor záznamu 145294 : Zámek. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [3].
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jindřichov na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Jindřichov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Jindřichov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky
Části obce Jindřichov | |
---|---|
Části obce |
|
Města a obce okresu Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bohušov • Brantice • Bruntál • Břidličná • Býkov-Láryšov • Čaková • Dětřichov nad Bystřicí • Dívčí Hrad • Dlouhá Stráň • Dolní Moravice • Dvorce • Heřmanovice • Hlinka • Holčovice • Horní Benešov • Horní Město • Horní Životice • Hošťálkovy • Janov • Jindřichov • Jiříkov • Karlova Studánka • Karlovice • Krasov • Krnov • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lichnov • Liptaň • Lomnice • Ludvíkov • Malá Morávka • Malá Štáhle • Město Albrechtice • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Osoblaha • Petrovice • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Rusín • Rýmařov • Ryžoviště • Slezské Pavlovice • Slezské Rudoltice • Stará Ves • Staré Heřminovy • Staré Město • Světlá Hora • Svobodné Heřmanice • Široká Niva • Třemešná • Tvrdkov • Úvalno • Václavov u Bruntálu • Valšov • Velká Štáhle • Vrbno pod Pradědem • Vysoká • Zátor | |
legenda: město, městys. |
Města a obce správního obvodu obce s rozšířenou působností Krnov | |
---|---|
Bohušov • Brantice • Býkov-Láryšov • Čaková • Dívčí Hrad • Heřmanovice • Hlinka • Holčovice • Hošťálkovy • Janov • Jindřichov • Krasov • Krnov • Lichnov • Liptaň • Město Albrechtice • Osoblaha • Petrovice • Rusín • Slezské Pavlovice • Slezské Rudoltice • Třemešná • Úvalno • Vysoká • Zátor |
Města a obce správního obvodu obce s rozšířenou působností Krnov | |
---|---|
Heřmanovice • Holčovice • Janov • Jindřichov • Liptaň • Město Albrechtice • Petrovice • Třemešná • Vysoká |