Valšov
Valšov | |
---|---|
Budova obecního úřadu ve Valšově | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Bruntál |
Obec s rozšířenou působností | Bruntál (správní obvod) |
Okres | Bruntál |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Morava |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°56′ s. š., 17°26′17″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 254 (2024)[1] |
Rozloha | 9,82 km²[2] |
Katastrální území | Valšov |
Nadmořská výška | 520 m n. m. |
PSČ | 792 01 |
Počet domů | 86 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Valšov 72 792 01 Bruntál 1 [email protected] |
Starosta | Vladislav Marko |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Valšov | |
Další údaje | |
Kód obce | 551783 |
Kód části obce | 176630 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Valšov, dříve Vojnovice (německy Kriegsdorf[4]) je obec v okrese Bruntál v Moravskoslezském kraji. Leží východně od Rýmařova. Žije zde 254[1] obyvatel.
Název
Původní název vesnice, v němčině užívané až do 20. století, byl Kriegsdorf. Význam první části jména byl "spor", jméno tedy označovalo vesnici, o niž byl sveden nějaký (majetkový) spor. V češtině bylo zprvu užíváno německé jméno (zapisováno např. jako Kryksdorf), poté vznikl částečný překlad Vojnovice (německé Krieg nejčastěji znamená "válka") doložený od 17. století. V první polovině 19. století tuto vesnici Řehoř Volný omylem ztotožnil s nepříliš vzdáleným Valšovem, který zanikl počátkem 16. století jižně od Rýmařova, od něj omyl převzal i Alois Vojtěch Šembera na své mapě Moravy. Protože ve vsi se mluvilo německy a české jméno se běžně neužívalo, snadno se vžilo nové, na omylu založené jméno, které bylo v roce 1924 definitivně ustanoveno jako úřední. (Základem jména Valšov bylo osobní jméno Valeš, domácká podoba jména Valentin a význam místního jména byl "Valšův majetek".)[5]
Historie
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1377 z dělicí listiny synů Mikuláše II. Opavského. Za válek mezi Jiřím z Poděbrad a Matyášem Korvínem Valšov zpustnul. Zmínka o něm se následně objevuje v roce 1565 při prodeji majetku Jindřicha Adlsbacha Donátovi z Velké Polomi. Později ves připadla rodu Bruntálským z Vrbna, od kterých ji v rámci pobělohorských konfiskací získal Řád německých rytířů, a Valšov se tak stal stálou součástí panství sovineckého. Valšov měl už tehdy ve znaku buben podložený vojenskými trofejemi.[6]
V roce 1850 se po zrušení panství a vzniků okresů stala se obec součástí okresu Rýmařov. Poněkud bližší Bruntál totiž ležel ve Slezsku, zatímco Valšov – stejně jako Rýmařov – na Moravě. Význam obce vzrostl po výstavbě železniční trati 311 do Rýmařova. V 20. letech se český název Vojnovice změnil na dnes užívaný Valšov. V obci tehdy fungovala česká menšinová škola, další byly v rámci rýmařovského okresu ještě v Rýmařově a v Lomnici. V roce 1949 při reorganizaci okresů se obec stala součástí okresu Bruntál, krajským městem byla tehdy blízká Olomouc (nyní je obec součástí Moravskoslezského kraje se sídlem v Ostravě).
V obci se nenacházejí žádné nemovité kulturní památky.
Obyvatelstvo
Vývoj počtu obyvatel
Počet obyvatel Valšova podle sčítání nebo jiných úředních záznamů:[7][8]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 470 | 523 | 588 | 534 | 567 | 537 | 583[p 1] | 354 | 330 | 301 | 274 | 224 | 263[p 2] | 251 | 235 |
Počet domů | 63 | 78 | 78 | 77 | 95 | 97 | 110 | 91 | 70 | 68 | 60 | 67 | 78 | 85 | 86 |
Ve Valšově je evidováno 140 adres: 88 čísel popisných (trvalé objekty) a 52 čísel evidenčních (dočasné či rekreační objekty).[9] Při sčítání lidu roku 2001 zde bylo napočteno 78 domů, z toho 65 trvale obydlených.
Obecní správa
Mezi lety 1869–1979 Valšov byl obcí v okrese Rýmařov (1869–1950) a později v okrese Bruntál. Od 1. července 1979 do 23. listopadu 1990 patřil jako část města k Bruntálu a od 24. listopadu 1990 je opět samostatnou obcí.[10]
Obecní symboly
Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 7. října 2003.[11]
Dopravní obslužnost
Středem obce vede silnice první třídy číslo 45.
Obcí prochází železniční trať číslo 310 z Olomouce do Opavy a připojuje se zde železniční trať číslo 311 vedoucí do Rýmařova. Na obou tratích jezdí se zhruba ve dvouhodinovém taktu, s výjimkou brzkých ranních a večerních hodin. V obci staví rovněž dálkové autobusy směr Krnov (Bruntál) či Olomouc (Brno).
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 605.
- ↑ HOSÁK, Ladislav; ŠRÁMEK, Rudolf. Místní jména na Moravě a ve Slezsku. Svazek II. M–Ž. Praha: Academia, 1980. 962 s. S. 658.
- ↑ Seichterová, Hana: Razítka obcí bývalého sovineckého panství do roku 1951, Střední Morava 33/2012, ISBN 978-80-85807-52-3, s. 98-113
- ↑ Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. Příprava vydání Balcar, Vladimír; Havel, Radek; Křídlo, Josef; Pavlíková, Marie; Růžková, Jiřina; Šanda, Robert; Škrabal, Josef. Svazek 1. Praha: Český statistický úřad, 2006. 2 svazky (760 s.). ISBN 80-250-1311-1. S. 710–711. Statistický lexikon obcí v zemi Moravskoslezské. Praha: Ministerstvo vnitra a Státní úřad statistický, 1935. S. 98. Český statistický úřad. Sčítání lidu, domů a bytů 2001 [online]. 2010-03-16 [cit. 2010-03-16]. Dostupné online. Český statistický úřad. Statistický lexikon obcí České republiky 2005. Příprava vydání Růžková, Jiřina; Morávková, Štěpánka; Škrabal, Josef; Jungová, Galina; Pavlíková, Marie. Svazek 1. Praha: Ottovo nakladatelství s.r.o., 2005. 1360 s. ISBN 80-7360-287-3. S. 1082–1083.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2022-04-18]. Dostupné online.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2010-03-19 [cit. 2010-03-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-10-01.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Díl IV. Abecední přehled obcí a částí obcí. Praha: Český statistický úřad, 2015-12-21. Dostupné online. S. 602.
- ↑ Udělené symboly – Valšov [online]. 2003-10-07 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
Literatura
- PINKAVA, Viktor. Vlastivěda moravská. II. Místopis. Unčovský a rýmařovský okres.. Brno: Musejní spolek v Brně, 1922. 393 s.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Valšov na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Valšov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Města a obce správního obvodu obce s rozšířenou působností Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bruntál • Dětřichov nad Bystřicí • Dlouhá Stráň • Dvorce • Horní Benešov • Horní Životice • Karlova Studánka • Karlovice • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lomnice • Ludvíkov • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Staré Heřminovy • Staré Město • Světlá Hora • Svobodné Heřmanice • Široká Niva • Václavov u Bruntálu • Valšov • Vrbno pod Pradědem |
Města a obce správního obvodu obce s pověřeným obecním úřadem Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bruntál • Dětřichov nad Bystřicí • Dlouhá Stráň • Dvorce • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lomnice • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Staré Město • Světlá Hora • Václavov u Bruntálu • Valšov |
Města a obce okresu Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bohušov • Brantice • Bruntál • Břidličná • Býkov-Láryšov • Čaková • Dětřichov nad Bystřicí • Dívčí Hrad • Dlouhá Stráň • Dolní Moravice • Dvorce • Heřmanovice • Hlinka • Holčovice • Horní Benešov • Horní Město • Horní Životice • Hošťálkovy • Janov • Jindřichov • Jiříkov • Karlova Studánka • Karlovice • Krasov • Krnov • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lichnov • Liptaň • Lomnice • Ludvíkov • Malá Morávka • Malá Štáhle • Město Albrechtice • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Osoblaha • Petrovice • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Rusín • Rýmařov • Ryžoviště • Slezské Pavlovice • Slezské Rudoltice • Stará Ves • Staré Heřminovy • Staré Město • Světlá Hora • Svobodné Heřmanice • Široká Niva • Třemešná • Tvrdkov • Úvalno • Václavov u Bruntálu • Valšov • Velká Štáhle • Vrbno pod Pradědem • Vysoká • Zátor | |
legenda: město, městys. |