Ludvíkov
Ludvíkov | |
---|---|
![]() Kostel Narození Panny Marie | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Vrbno pod Pradědem |
Obec s rozšířenou působností | Bruntál (správní obvod) |
Okres | Bruntál |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Slezsko |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°6′27″ s. š., 17°20′32″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 277 (2024)[1] |
Rozloha | 21,12 km²[2] |
Katastrální území | Ludvíkov pod Pradědem |
Nadmořská výška | 620 m n. m. |
PSČ | 793 26 |
Počet domů | 134 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Ludvíkov 122 793 26 Vrbno pod Pradědem [email protected] |
Starostka | Ing. Dana Selingerová |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Ludvíkov | |
Další údaje | |
Kód obce | 551996 |
Kód části obce | 186058 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ludvíkov (německy Ludwigsthal,[4] polsky Ludwików) je obec ležící v okrese Bruntál. Má 277[1] obyvatel. Je součástí mikroregionu Sdružení obcí Vrbenska.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Kaple_na_pam%C4%9B%C5%A5_padl%C3%BDm_ve_sv%C4%9Btov%C3%BDch_v%C3%A1lk%C3%A1ch_u_silnice_ve_st%C5%99edu_Ludv%C3%ADkova_%28Q94434256%29_01.jpg/220px-Kaple_na_pam%C4%9B%C5%A5_padl%C3%BDm_ve_sv%C4%9Btov%C3%BDch_v%C3%A1lk%C3%A1ch_u_silnice_ve_st%C5%99edu_Ludv%C3%ADkova_%28Q94434256%29_01.jpg)
Obec vznikla v údolí Bílé Opavy při železárnách, které byly zřízeny v roce 1672 řádem německých rytířů. Provoz železáren si žádal velké množství dřeva a to musel někdo vytěžit a zpracovat, proto v letech 1687–1732 nastal příliv nových osadníků. Jako zakladatel obce je označován velmistr řádu Franz Ludwig, falckrabě z Neuburgu. Franz Ludwig zde nechal postavit jednu vysokou pec, dva železné hamry, jednu kovárnu, jeden dům pro hamrovního správce, jeden dům pro hamrovního písaře a ještě 15 domů, které byly podmíněně postoupeny dělníkům. Roku 1701 jsou založeny dvě slévárny, tři hutě a hamr s pohonem vodním kolem. K roku 1819 se připomíná jedna tavicí pec, dva hamry na železo, přibyl jeden hamr na plech a kovárna. Roku 1795 zde bylo vyrobeno během 22 týdnů 550 tun surového železa. Roku 1823 to bylo 875 tun surového železa a roku 1833 684 tun surového železa a 109 tun výrobků z litiny. Litina se zde začala vyrábět od roku 1818. Na této výrobě se podílel i známý sochař z Horního Údolí Bernard Kutzer. Byly zde vyráběny kříže, medaile, plakety, litinové vany, umyvadla, kotle, nářadí pro laboratoře a lékárnictví, kování dveří, mříže, ozdobná zábradlí, těžítka, domovní znamení, zdobné vázy i hřbitovní plastiky[5] Roku 1734 měla obec 30 stavení, roku 1780 62 stavení, roku 1805 82 stavení a 485 obyvatel a roku 1879 100 stavení a 847 obyvatel.[6] K roku 1850 měly železárny dvě pece a těžila se zde železná ruda, k roku 1855 zde bylo 120 zaměstnanců. Roku 1879 železárny zanikly a byly nahrazeny dřevoprůmyslem. K roku 1930 měla pila a dřevoprůmysl 280 zaměstnanců. K roku 1910 a 1939 se připomíná výroba kovového zboží a roku 1925 výroba razítek.[7]
Firma Adolf Grohmann a syn z Vrbna pod Pradědem zde roku 1880 vyrábí drát, lana, řetězy, hřebíky a začíná zde i výroba pletiv. Začátkem 20. století bylo provedeno několik pokusů o obnovu těžby rud, ale malá výtěžnost další pokračování hornické činnosti ukončila.[8] Ludvíkov byl původně přifařen pod město Andělská Hora od roku 1723 pod Vrbno. V okolí obce se těžilo i zlato. V 19. století se od jeho těžby pro nerentabilnost upustilo. Při hledání zlata byly objeveny měděné rudy. Ve střední části údolí se nacházejí šachty, štoly a zářezy po jejich těžbě. Tato těžba zde probíhala až do roku 1918 s výtěžkem kolem 20 tun ročně. Těžbu dnes připomíná hornická naučná stezka Vysoká – Hláska, která se nachází na svazích Vysoké hory a vrcholu Hláska. Zde se nachází důlní pole, šachty, štoly a pinky.[9] Od roku 1892 zde byla pošta, v letech 1872 až 1879 konzum (znovu k roku 1930) a v roce 1852 bratrská pokladna, která zanikla roku 1884 zřejmě z důvodu zániku hutí. K roku 1853 obecná škola, která měla k roku 1900 dvě třídy.[7]
K roku 1860 se připomínají dodnes funkční železité minerální prameny. Až do roku 1945 byla obec převážně německá (pod názvem Ludwigsthal – česky Ludvíkovo údolí). Obsazena Rudou armádou 8. května 1945.[7] Po odsunu německého obyvatelstva sem přicházeli lidé z jiných oblastí, a to především ze Slovenska. Od roku 1961 do 23. listopadu 1990 byl Ludvíkov částí obce Vrbno pod Pradědem.
Vývoj počtu obyvatel
Počet obyvatel Ludvíkova podle sčítání nebo jiných úředních záznamů[10]:
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 750 | 733 | 847 | 860 | 882 | 803 | 955[p 1][p 2] | 448 | 368 | 402 | 376 | 299 | 340[p 3] |
- ↑ z toho místní část Karlova Studánka 19
- ↑ z toho: 26 Čechoslováků, 910 Němců; 886 řím. kat., 63 evang., 3 bez vyzn.
- ↑ z toho: 303 Čechů, Moravanů a Slezanů, 27 Slováků, 2 Němci, 1 Polák; 99 řím. kat., 2 čsl. hus., 2 evang., 1 pravosl., 209 bez vyzn.
V Ludvíkově je evidováno 204 adres: 249 čísel popisných (trvalé objekty) a 55 čísel evidenčních (dočasné či rekreační objekty).[11] Při sčítání lidu roku 2001 zde bylo napočteno 121 domů, z toho 86 trvale obydlených.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Ludv%C3%ADkovsk%C3%A9_skaln%C3%AD_m%C4%9Bsto%2C_Ludv%C3%ADkov%2C_okres_Brunt%C3%A1l_6.jpg/220px-Ludv%C3%ADkovsk%C3%A9_skaln%C3%AD_m%C4%9Bsto%2C_Ludv%C3%ADkov%2C_okres_Brunt%C3%A1l_6.jpg)
Pamětihodnosti
- Barokní kostel Navštívení Panny Marie z roku 1792. Kostel a část mobiliáře je od roku 2008 kulturní památkou ČR. Varhany pochází z roku 1874 a jsou od firmy Franz Rieger a syn z Krnova. [12]
- Dřevěná kaple z roku 1923, postavená jako památník obětem 1. světové války, která dnes slouží i jako památník obětem 2. světové války. Kaple byla postavena dle návrhu malíře Ericha Hürdena z Karlovy Studánky především za pomoci místních řemeslníků. Peníze na ni byly získány ze sbírky a dobrovolných darů.
- Hřbitov byl budován ve stejnou dobu jako kostel, kolem roku 1869 byla zřízena kamenná ohradní zeď a márnice. Jsou zde litinové náhrobníky, většinou ve tvaru křížů, z místních železáren, centrální (velký) litinový kříž je z roku 1862. [13]
- Dům č. p. 30 je zděnou stavbou, která dokládá původní lidové stavitelství. Jde o příklad domu východosudetského typu z 18. století s mohutnou sedlovou střechou. Od roku 2002 jde o kulturní památku. [13]
- Novorenesanční vila (tzv. zámeček) č. p. 18 místní významné podnikatelské rodiny Gaidosch z roku 1889. [14]
- Původní Wilhelmova huť, dnes výroba řeziva a pelet[14]
- Několik památných stromů
- Museum v prostorách obecního úřadu (historie, dobové pohlednice, archiválie, výrobky z litiny atd.)
- Vyhlídka Franze Ludwiga (pojmenovaná po zakladateli obce)[15]
- Zřícenina hradu Fürstenwalde na Zámeckém vrchu
- Ludvíkovské skalní město
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 850.
- ↑ KOČÍ, Kateřina aj. Průvodce Ludvíkov. [s.l.]: ACTAEA, 2012. s. 2, 10, 11 a 9
- ↑ Průvodce Ludvíkov, s. 3
- ↑ a b c BARTOŠ, Josef aj. Historický místopis Moravy a Slezska v letech 1848-1960, XIII. 1.. vyd. Olomouc: Vydavatelství Univerzity Palackého, 1994. ISBN 80-7067-402-4.
- ↑ Průvodce Ludvíkov, s. 11 a 4
- ↑ Průvodce Ludvíkov, s. 5 a 8
- ↑ Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. Příprava vydání Balcar, Vladimír; Havel, Radek; Křídlo, Josef; Pavlíková, Marie; Růžková, Jiřina; Šanda, Robert; Škrabal, Josef. Svazek 1. Praha: Český statistický úřad, 2006. 2 svazky (760 s.). ISBN 80-250-1311-1. S. 708–709. Statistický lexikon obcí v zemi Moravskoslezské. Praha: Ministerstvo vnitra a Státní úřad statistický, 1935. S. 19. Český statistický úřad. Sčítání lidu, domů a bytů 2001 [online]. 2010-03-16 [cit. 2010-03-16]. Dostupné online. Český statistický úřad. Statistický lexikon obcí České republiky 2005. Příprava vydání Růžková, Jiřina; Morávková, Štěpánka; Škrabal, Josef; Jungová, Galina; Pavlíková, Marie. Svazek 1. Praha: Ottovo nakladatelství s.r.o., 2005. 1360 s. ISBN 80-7360-287-3. S. 1078–1079.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2010-03-19 [cit. 2010-03-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-01-25.
- ↑ Průvodce Ludvíkov, s. 12 a 15
- ↑ a b Průvodce Ludvíkov, s. 13
- ↑ a b Průvodce Ludvíkov, s. 14
- ↑ Průvodce Ludvíkov, s. 24
Literatura
- PELA, Emil. Ludvíkov: Jeseníky. Karlovice : Actaea, společnost pro přírodu a krajinu, 2012. ISBN 978-80-260-3348-6
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Ludvíkov na Wikimedia Commons
- Ludvíkov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky
Města a obce okresu Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bohušov • Brantice • Bruntál • Břidličná • Býkov-Láryšov • Čaková • Dětřichov nad Bystřicí • Dívčí Hrad • Dlouhá Stráň • Dolní Moravice • Dvorce • Heřmanovice • Hlinka • Holčovice • Horní Benešov • Horní Město • Horní Životice • Hošťálkovy • Janov • Jindřichov • Jiříkov • Karlova Studánka • Karlovice • Krasov • Krnov • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lichnov • Liptaň • Lomnice • Ludvíkov • Malá Morávka • Malá Štáhle • Město Albrechtice • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Osoblaha • Petrovice • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Rusín • Rýmařov • Ryžoviště • Slezské Pavlovice • Slezské Rudoltice • Stará Ves • Staré Heřminovy • Staré Město • Světlá Hora • Svobodné Heřmanice • Široká Niva • Třemešná • Tvrdkov • Úvalno • Václavov u Bruntálu • Valšov • Velká Štáhle • Vrbno pod Pradědem • Vysoká • Zátor | |
legenda: město, městys. |
Města a obce správního obvodu obce s rozšířenou působností Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bruntál • Dětřichov nad Bystřicí • Dlouhá Stráň • Dvorce • Horní Benešov • Horní Životice • Karlova Studánka • Karlovice • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lomnice • Ludvíkov • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Staré Heřminovy • Staré Město • Světlá Hora • Svobodné Heřmanice • Široká Niva • Václavov u Bruntálu • Valšov • Vrbno pod Pradědem |