Ernst Lindelöf
Ernst Leonard Lindelöf | |
![]() | |
Född | 7 mars 1870[1][2][3] Helsingfors |
---|---|
Död | 4 juni 1946[1][2] (76 år) Helsingfors |
Begravd | Sandudds begravningsplats[4] kartor |
Medborgare i | Storfurstendömet Finland och Finland |
Utbildad vid | Helsingfors universitet Göttingens universitet ![]() |
Sysselsättning | Matematiker, universitetslärare, topolog, fackboksförfattare |
Arbetsgivare | Helsingfors universitet (1896–1938)[5] |
Noterbara verk | Lindelöfhypotesen och Lindelöf-rum |
Föräldrar | Lorenz Leonard Lindelöf |
Släktingar | Uno Lorenz Lindelöf (syskon) |
Utmärkelser | |
Riddare av Nordstjärneorden (1907)[6] Sankt Annas orden, tredje klass (1910)[6] Storkorset av Finlands Vita Ros’ orden (1940)[6] | |
Redigera Wikidata |
Ernst Leonard Lindelöf, född 7 mars 1870 i Helsingfors, död 4 juni 1946, var en finländsk matematiker. Bland annat Lindelöfs sats och Picard-Lindelöfs sats är uppkallade efter honom.
Lindelöf blev student 1887, filosofie doktor 1893, docent 1895 och professor i matematik vid Helsingfors universitet 1903. Han var en grundlig kännare av den moderna analysen och blev ledamot av Finska Vetenskaps-Societeten 1904, av Vetenskapssocieteten i Uppsala 1913 och av Vetenskapsakademien i Stockholm 1917.
Släkt
Lindelöfs far var Lorenz Lindelöf, professor i matematik vid Helsingfors Universitet och grundare av Finlands Matematiska Förening, och hans mor var Gabriela Krogius. Förutom Ernst Leonardin hade familjen sex andra barn: Uno, Anna Maria, Carl Arvid, Ester Elisabeth, Tyra Gabriela och Ella Amalia. Lindelöfs syster Anna Maria gifte sig med den finska kirurgen Frans Ali Krogius.[7]
Utmärkelser
- Asteroiden 1407 Lindelöf är uppkallad efter honom.[8]
Riddare av Nordstjärneorden, 1907[6]
Sankt Annas orden, tredje klass, 1910[6]
Storkorset av Finlands Vita Ros’ orden, 1940[6]
[Redigera Wikidata]
Bibliografi (i urval)
- Le calcul des résidus et ses applications à la théorie des fonctions (Paris, 1905)
- Mémoire sur la théorie des fonctions entières d’ordre fini ("Acta societatis scientiarum fennicæ" 31, 1903)
- Sur une extension d’un principe classique de l’analyse et sur quelques propriétes des fonctions monogènes dans le voisinage d'un point singulier (tillsammans med Edvard Phragmén, i "Acta mathematica" 31,1908)
Se även
- Lindelöfhypotesen
- Lindelöfs lemma
- Lindelöfrum
- Lindelöfs sats
- Phragmén–Lindelöfs princip
- Picard–Lindelöfs sats
Källor
Litteratur
- ”Ernst Lindelöf”. Biografiskt lexikon för Finland. Helsingfors: Svenska litteratursällskapet i Finland. 2008–2011. URN:NBN:fi:sls-4786-1416928957392
- Lindelöf, 3. Ernst Leonard i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1912)
- Lindelöf, 3. E. L. i Nordisk familjebok (andra upplagans supplement, 1925)
Noter
- ^ [a b] MacTutor History of Mathematics archive, läst: 22 augusti 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, Ernst Leonard Lindelöf, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Ernst Lindelöf, Biografiskt lexikon för Finland, Svenska litteratursällskapet i Finland, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Find a Grave, 114117805, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ MacTutor History of Mathematics archive.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d e f] Matti Klinge (red.), Kansallisbiografia, Finska litteratursällskapet och Finska historiska samfundet.[källa från Wikidata]
- ^ ”Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917: H–O”. Helsingin yliopisto. 25 juni 2007. http://www.helsinki.fi/keskusarkisto/virkamiehet_2/H-O.pdf.
- ^ ”Minor Planet Center 1407 Lindelöf” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=1407. Läst 10 oktober 2023.
|