Kreol nyelvek listája
A kreol nyelvek többsége pidzsinekből keletkezett, amelyek rendszerint két nyelv között alakultak ki, esetleg egyéb nyelvekből való elemekkel is.[1] Sokkal kevesebbeknek szabir típusú nyelv az alapja, amely több nyelv elemeinek keveredésével jött létre, esetleg az egyik fontosabb hozzájárulásával.[2][3]
Kreol nyelvek (dőlt betűkkel a saját nevük):
- pidzsin alapúak:
-
- újlatin szupersztrátumúak:
- francia szupersztrátumúak:
- brazíliai (lanc-patuá)[4]
- Chagos-szigeteki[4]
- dominikai (kweyol)[5]
- Francia Guyana-i[6]
- grenadai[7]
- haiti (kreyòl ayisyen)[8]
- louisianai[9]
- mauritiusi (morisien)[10]
- réunioni[6]
- Rodriguez-szigeti[7]
- Saint-Barthélemy-i[4]
- Saint Lucia-i[4]
- Seychelle-szigeteki[7]
- Trinidad és Tobagó-i[7]
- új-kaledóniai (tayo)[11]
- portugál szupersztrátumúak:
- bissau-guineai[7]
- egyenlítői-guineai (fa d'ambu)[4]
- gambiai[4]
- indiai (goai)[7]
- kínai (makaói)[7]
- malajziai és szingapúri (papia kristang)[7]
- São Tomé és Príncipe-i:
- angolar[7]
- forro[7]
- Srí Lanka-i[7]
- szenegáli[7]
- zöld-foki (kriolu)[12]
- spanyol szupersztrátumúak:
- arubai, bonaire-i és curaçaói (papiamento) – portugálnak is tekintett[13]
- Fülöp-szigeteki:
- chabacano, chavacano vagy zamboangueño[14]
- caviteño[7]
- davaueño[7]
- kolumbiai (palenquero)[15]
- germán szupersztrátumúak:
- angol szupersztrátumúak:
- Amerikai Virgin-szigetek-i[4]
- anguillai[4]
- antiguai[17]
- ausztráliai:
- Kimberley régióbeli és északi területi (kriol)[18]
- York-félszigeti és a Torres-szorosban levő szigeteki[18]
- Bahama-szigeteki[4]
- barbadosi (bajan)[6]
- belizei (bileez kriol)[19]
- Brit Virgin-szigetek-i[4]
- Costa Rica-i (mekatelyu)[4]
- dél-karolinai és partjai mentén található szigeteki (gullah)[20]
- egyenlítői-guineai[17]
- gambiai (aku)[17]
- ghánai[19]
- grenadai[4]
- guyanai[10]
- hawaii[21]
- jamaicai (patois)[11]
- kameruni[4]
- kolumbiai:[4]
- angol-jamaicai
- San Andrés-szigeti
- libériai (kreyol)[17]
- montszerrati[4]
- nigériai[22]
- nicaraguai és hondurasi (Mískito Creole English)[4]
- Norfolk-szigeti (norfuk)[17]
- Pápua Új-Guinea-i (tok pisin)[23]
- Pitcairn-szigeteki (pitkern)[17]
- Saint Kitts és Nevis-i[4]
- Saint Vincent-i[4]
- Sierra Leone-i (krio)[24]
- suriname-i:
- boni vagy aluku[17]
- matuwari[17]
- (n)djuka[17]
- saramaccan[11]
- sranan[11]
- német szupersztrátumú: Pápua Új-Guinea-i unserdeutsch (kihalófélben)[26]
- holland szupersztrátumúak:[4]
-
- Albany Dutch (kihalt)
- Jersey Dutch (kihalt)
- petjoh vagy pecok (ismeretlen számú beszélők)
- javindo (ismeretlen számú beszélők)
- guyanai:
- berbice (kihalt)
- skepi (kihalt)
- Virgin-szigeteki negerhollands (kihalt)
- nem európai szupersztrátumúak:
- szabir alapú kreol nyelvek:
- afro-szeminol – szeminol indiánok és afrikaiak közötti meszticek nyelve az Amerikai Egyesült Államokban (Oklahomában és Texasban), valamint Mexikóban, amerikai indián nyelvek és afrikai nyelvek közötti szabir[30]
- fanagalo – dél-afrikai bantu nyelvek közötti, főleg zulu[31]
- kituba – kongói demokratikus köztársaságbeli bantu nyelvek közötti, főleg kikongo[32]
- michif – kanadai és Egyesült Államok-beli amerikai indián nyelvek közötti, francia elemekkel[33]
- sango – közép-afrikai, a ngbandi nyelvcsaládhoz tartozó nyelvek közötti, francia elemekkel[34]
- yanito vagy llanito – gibraltári, angol és spanyol közötti, portugál, olasz, arab, máltai és héber elemekkel[35]
Jegyzetek
- ↑ Crystal 2008, 369. o.
- ↑ Dubois 2002, 415. o.
- ↑ Bidu-Vrănceanu 1997, 425. o.
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s Leclerc 2015
- ↑ A Virtual Dominica honlap Kweyol Language oldala
- ↑ a b c CELW 2009, 865. o.
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n Sala 1989, 84. o.
- ↑ CELW 2009, 859. o.
- ↑ CELW 2009, 1127. o.
- ↑ a b CELW 2009, 861. o.
- ↑ a b c d CELW 2009, 858. o.
- ↑ CELW 2009, 182. o.
- ↑ CELW 2009, 835. o.
- ↑ CELW 2009, 197. o.
- ↑ CELW 2009, 828. o.
- ↑ CELW 2009, 548. o.
- ↑ a b c d e f g h i j Sala – Vintilă-Rădulescu 1981, 65. o.
- ↑ a b CELW 2009, 91. o.
- ↑ a b CELW 2009, 867. o.
- ↑ CELW 2009, 469. o.
- ↑ CELW 2009, 481. o.
- ↑ CELW 2009, 862. o.
- ↑ CELW 2009, 1076. o.
- ↑ CELW 2009, 617. o.
- ↑ CELW 2009, 161. o.
- ↑ CELW 2009, 444. o.
- ↑ Ethnologue, Nubi oldal.
- ↑ a b c CELW 2009, 678. o.
- ↑ CELW 2009 501.
- ↑ CELW 2009, 470. o.
- ↑ CELW 2009, 249. o.
- ↑ Jarceva 1990, Крео́льские языки́ (Kreol nyelvek) szócikk.
- ↑ CELW 2009, 709. o.
- ↑ CELW 2009 917. o.
- ↑ CELW 2009, 1202. o.
Források
- Bidu-Vrănceanu 1997: Bidu-Vrănceanu, Angela et al.: Dicționar general de științe. Științe ale limbii (Tudományok általános szótára. Nyelvtudományok), Bukarest: Editura științifică, 1997, ISBN 973-440229-3 (románul), ( Hozzáférés: 2019. november 7.)
- CELW 2009: Brown, Keith – Ogilvie, Sarah (szerk.): Concise Encyclopedia of Languages of the World (A világ nyelveinek kis enciklopédiája), Oxford: Elsevier, 2009, ISBN 978-0-08-087774-7, (angolul)
- Crystal 2008: Crystal, David: A Dictionary of Linguistics and Phonetics (Nyelvészeti és hangtani szótár). 6. kiadás. Blackwell Publishing. 2008. ISBN 978-1-4051-5296-9 (angolul), (Hozzáférés: 2019. november 7.)
- Dubois 2002: Dubois, Jean et al.: Dictionnaire de linguistique (Nyelvészeti szótár), Párizs: Larousse-Bordas/VUEF, 2002, (franciául), (Hozzáférés: 2023. június 3.)
- Ethnonogue: Eberhard, David M. – Gary F. Simons – Charles D. Fennig (szerk.): Ethnologue: Languages of the World (Ethnologue. A világ nyelvei), 22. kiadás, Dallas (Texas): SIL International, 2019, (on-line elérés:Ethnologue: Languages of the World), (angolul), (Hozzáférés: 2019. november 7.)
- Jarceva 1990: Jarceva, V. N. (szerk.): Крео́льские языки́ (Kreol nyelvek), (Лингвистический энциклопедический словарь Nyelvészeti enciklopédiai szótár), Moszkva: Szovjetszkaja Enciklopédia, 1990, (oroszul), (Hozzáférés: 2019. november 7.)
- Leclerc 2015: Leclerc, Jacques: Créole – kréol – kréyol – kreyòl, (franciául), (Legutóbbi változat: 2015. december 17.)
- Leclerc 2019: Leclerc, Jacques: L’aménagement linguistique dans le monde (A világ nyelvi berendezése). Québec: Laval Egyetem, 2019, (franciául), (Hozzáférés: 2019. november 7.)
- Sala 1989: Sala, Marius (szerk.): Enciclopedia limbilor romanice (Az újlatin nyelvek enciklopédiája), Bukarest: Editura Științifică – Enciclopedică, 1989, ISBN 973-29-0043-1, (románul)
- Sala – Vintilă-Rădulescu 1981: Sala, Marius – Vintilă-Rădulescu, Ioana: Limbile lumii. Mică enciclopedie (A világ nyelvei. Kis enciklopédia), Bukarest: Editura Științifică și Enciclopedică, 1981, (románul)
Kapcsolódó szócikkek
Nyelvészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap