Tok piszin nyelv
tok piszin nyelv Tok Pisin | |
Beszélik | Pápua Új-Guinea |
Terület | Óceánia, Ázsia |
Beszélők száma | 5-6 millió, 1 millió anyanyelvi beszélő fő |
Nyelvcsalád | pidzsin nyelv angolalapú pidzsin nyelvek óceániai |
Írásrendszer | latin írás |
Hivatalos állapot | |
Hivatalos | Pápua Új-Guinea |
Nyelvkódok | |
ISO 639-1 | nincs |
ISO 639-2 | tpi |
A tok piszin Pápua Új-Guineában beszélt, kreoloizálódott angolalapú pidzsin nyelv.[1] A nyelv Pápua Új-Guinea egyik hivatalos nyelve, és szerte az országban ismerik.
A nyelv elnevezése az angol talk (tok) ’beszélni’ és az angol pidgin (pisin) ’pidzsin nyelv’ jelentésű szavak összetételéből áll, de ebben az esetben a tok beszédet, nyelvet is jelent.
Beszélőinek száma 5 és 6 millió közé tehető, közülük 1-2 millióra becsülhető azok száma, akiknek első nyelve a tok piszin, beleértve azokat a gyerekeket is, akikkel a szüleik elsősorban tok piszin nyelven beszélnek. Körülbelül egymillió lehet azok száma, akiknek a tok piszin az anyanyelvük.
A tok piszint az angol szakirodalomban gyakran új-guineai pidzsinnek, vagy akadémiai körökben melanéziai pidzsin-angolnak vagy újmelanéziainak is nevezik.
Hivatalos státusza
Az angol és a hiri motu mellett a tok piszin Pápua Új-Guinea egyik hivatalos nyelve. A parlament munkanyelveként funkcionál elsősorban a hivatalos életben. Bár a legtöbb országgyűlési dokumentum angolul van, de a publikus iratok gyakran részben vagy egészben tok piszin nyelven is elérhetők. Amíg az angol az oktatás nyelve, néhány általános iskola első három évfolyamán a tok piszinül történik az oktatás.
Pidzsin vagy kreol
A tok piszin nyelvvel foglalkozó szakemberek körében vitatott, hogy pidzsin vagy kreol nyelvről van-e szó. Azok, akik a kreol nyelvek közé sorolják, azzal érvelnek, hogy az utóbbi időben egyre eltejedtebb Pápua Új-Guineában hogy különböző nyelvi közösségek tagjai házasságot kötnek, és a házastársak tok piszinül érintkeznek egymással. Az ilyen házasságból született gyerekek már szükségképpen anyanyelvként beszélik a tok piszint. Azok, akik a pidzsin nyelvek közé sorolják a nyelvet, rámutatnak, hogy a beszélők túlnyomó többségének egy másik nyelv az anyanyelve.[1][2]
Hangrendszer
A tok piszinben 16 mássalhangzó és 5 magánhangzó található.
Ajakhang | Koronális | Palatális | Veláris | Glottális | |
---|---|---|---|---|---|
Zárhang | p b | t d | k g | ||
Réshang | v | s | h | ||
Orrhang | m | n | ŋ | ||
Laterális | l | ||||
Közelítő hang | w | j | |||
Pergő hang | r |
Első | Középső | Hátsó | |
---|---|---|---|
Zárt | i | u | |
Közepes | e | o | |
Nyílt | a |
Nyelvtan
Ige
Az igéknek egy végződése lehet: -im, ha tranzitivitást akarunk kifejezni (luk ’lát’, lukim ’néz’). Néhány ige, mint például a kaikai ’eszik’ enélkül is lehet tárgyas ige. Az idő kifejezésére partikulákat használnak, mint például bai (jövő idő), bin (múlt idő - az angol been szóból). A névszói igenév képzésekor a stap szót használják, például kaikai stap ’evés’.
Névszó
A névszók nem fejeznek ki nemet, számot.
Melléknév
A legtöbb melléknevet a -pela (ang. fellow) toldalékkal fejezik ki. Kivétel például a liklik ’kis, kicsi’.
Névmás
A névmások személyt, számot és „belefoglalást” is kifejeznek.
Egyes szám | Kettes szám | Hármas szám | Többes szám | |
---|---|---|---|---|
1. nem bennefoglalt | mi (én) | mitupela (ő és én) | mitripela (mindkettőjük és én) | mipela (mindegyikük és én) |
1. bennefoglalt | - | yumitupela (te és én) | yumitripela (mindkettőtök és én) | yumipela vagy yumi (mindegyikőtök és én) |
2. | yu (te) | yutupela (ti ketten) | yutripela (ti hárman) | yupela (ti négyen vagy többen) |
3. | em (ő) | tupela (ők ketten) | tripela (ők hárman) | ol (ők négyen vagy többen) |
További információk
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Wikipedia-logo-v2.svg/50px-Wikipedia-logo-v2.svg.png)
- Robert Eklund honlapja a tok piszinről Archiválva 2010. február 19-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Tok piszin szótár[halott link]
- Tok piszin nyelvtan angolul