Kossuth-mauzóleum
Kossuth-mauzóleum | |
![]() | |
Település | Budapest VIII. kerülete (Kerepesdűlő) |
Cím | 1086 Budapest, Fiumei út 16-18. |
Építési adatok | |
Építés éve | 1903–1909 |
Rekonstrukciók évei | 1993–1999, 2014–2015 |
Építési stílus | eklektikus építészet |
Tervező |
|
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | mauzóleum |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Kossuth-mauzóleum Pozíció Budapest térképén | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kossuth-mauzóleum témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Kossuth-mauzóleum a budapesti Fiumei Úti Sírkert egyik nevezetes síremléke, Kossuth Lajos magyar politikus nyugvóhelye. Egyben az ország legnagyobb[1] mauzóleuma.
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Kossuth_s%C3%ADrja_a_budapesti_k%C3%B6zponti_temet%C5%91ben.jpg/200px-Kossuth_s%C3%ADrja_a_budapesti_k%C3%B6zponti_temet%C5%91ben.jpg)
Kossuth Lajos 1894-ben hunyt el 92. életévében az olaszországbeli Torinóban. Testét hazahozták, és Budapesten, a Fiumei Úti Sírkertben ingyenes, ideiglenes díszsírhelyre temették. Már ekkor felmerült egy nagyobb emlékmű építésének gondolata. A pályázatot végül csak 1900-ban írták ki. Több pályamű (építész + szobrász / pályamű) beérkezett, a következőket ismerjük:
- [1] Archiválva 2022. január 11-i dátummal a Wayback Machine-ben Gerster Kálmán és Strobl Alajos
- [2] Archiválva 2022. január 11-i dátummal a Wayback Machine-ben Hikisch Rezső és ifj. Mátrai Lajos
- [3][halott link] Márkus Géza, Spiegel Frigyes és Kövesházi Kalmár Elza
- [4] Archiválva 2022. január 11-i dátummal a Wayback Machine-ben Schickedanz Albert és Herzog Fülöp Ferenc
- [5][halott link] Bálint Zoltán, Jámbor Lajos és Kallós Ede
- [6] Archiválva 2019. április 21-i dátummal a Wayback Machine-ben Foerk Ernő és Füredi Richárd
- [7][halott link] Tőry Emil és Donáth Gyula
- [8][halott link] Komor Marcell, Jakab Dezső és Vedres Márk
- [9] Archiválva 2019. április 21-i dátummal a Wayback Machine-ben Heidelberg Sándor, Jónás Dávid és Bezerédi Gyula
- [10][halott link] Schön Leo
- [11] Archiválva 2022. január 11-i dátummal a Wayback Machine-ben Lajta Béla, Telcs Ede és Tóth István
A nyertes párost (Gerster Kálmán építész és Strobl Alajos szobrászművész) 1902-ben hirdették ki. (Érdekesség, hogy Gerster volt az 1880-as években épült Deák-mauzóleum tervezője is.) Maga Kossuth Lajos fia, Kossuth Ferenc is ezt a pályázatot tartotta megfelelőnek. Ekkor azonban vita bontakozott ki, mert öt zsűritag – köztük Lotz Károly festőművész, Zala György szobrászművész és Lechner Ödön építész – a Bálint Zoltán–Jámbor Lajos tervezőpáros és Kallós Ede szecessziós stílusú tervét ajánlotta megvalósításra. A főváros a tiltakozások ellenére 1903-ban a Gerster–Strobl-féle terv mellett döntött. A síremlék 1903 tavasza és 1909 decembere[2] között épült fel, Kossuth Lajost, feleségét, húgát és leányát 1909. november 25-én helyezték örök nyugalomra benne. 1914-ben elhunyt Kossuth Ferenc is, majd 1923-ban Kossuth Lajos Tódor (Kossuth Lajos másik fia) akik ugyancsak itt kaptak méltó nyughelyet.
A mauzóleum a második világháború és az 1956-os forradalom során megsérült. Ezt követően többé-kevésbé helyre állították. 1993 és 1999 között ismét részben felújították. Teljes, vizesedést megakadályozó rekonstrukciójára 2014–2015-ben került sor 415 millió Forintos állami támogatásból, a Nemzeti Örökség Intézete közreműködésével. Felavatására 2015. december 9-én került sor: a megnyitó beszédet Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter mondta el.
A Kossuth-mauzóleum a Fiumei úti Sírkert és egyben Magyarország legnagyobb síremléke. Az épület műemléki védelem alatt áll. Külső része állandóan, belseje alkalmanként látogatható.
Képtár
Jegyzetek
Források
- Hatalmas botrány előzte meg a Kossuth-mauzóleum felépítését. mult-kor.hu. (Hozzáférés: 2022. január 11.)
- Kiadványaink – Kossuth-mauzóleum. intezet.nori.gov.hu. (Hozzáférés: 2022. január 11.)
- Kossuth Lajos mauzóleuma. muemlekem.hu. (Hozzáférés: 2022. január 11.)
- Kossuth-mauzóleum pályaterve. lajtaarchiv.hu. [2022. január 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. január 11.)
- Papp Gábor György: Gerster Kálmán (1850–1927) munkássága. Doktori disszertáció. doktori.btk.elte.hu. (Hozzáférés: 2022. január 4.)
- Papp Gábor György: Gerster Kálmán síremléképítészeti munkássága. epa.oszk.hu. (Hozzáférés: 2022. január 4.)
Egyéb irodalom
- A Kossuth-mauzóleum emlékkönyve. Kossuth Lajos halála és temetése. A Kossuth-mauzoleum felavatása alkalmából szerkesztette dr. Kovács Dénes. Budapest, 1909. Szerző kiadása.
- Tóth Vilmos: Fiumei úti sírkert, Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság, Budapest, 2008, ISBN 978-963-06-4675-8
- Több mint temető. A Fiumei úti sírkert, Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, 2017, ISBN 978-615-80441-2-7
- Kossuth-mauzóleum. NÖRI-füzetek 8., Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, é. n. [2010-es évek]
- E. Csorba Cs.: „A Kossuth-mauzóleum építéstörténete” In: Ars Hungarica 11/1 (1983)