Kálló (település)
![]() | Ez a szócikk a nógrádi településről szól. Hasonló címmel lásd még: Kálló (egyértelműsítő lap). |
Kálló | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Nógrád | ||
Járás | Pásztói | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Baboss Buda (független)[1] | ||
Irányítószám | 2175 | ||
Körzethívószám | 32 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1698 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 40,44 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 36,97 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Kálló Pozíció Nógrád vármegye térképén | |||
Kálló weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kálló témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kálló község Nógrád vármegyében, a Pásztói járásban.
Fekvése
Aszódtól 15 kilométerre, Budapesttől 55 kilométerre fekszik. A közvetlenül határos települések: északkelet felől Erdőtarcsa, délkelet felől Verseg, dél felől Kartal és Aszód, délnyugat felől Galgamácsa, északnyugat felől pedig Erdőkürt.
Megközelítése
Csak közúton érhető el, Erdőkürt vagy Verseg érintésével a 2106-os, Vanyarc felől pedig a 2137-es úton. Erdőtarcsával és azon keresztül Nagykökényessel a 21 152-es út köti össze.
Az ország távolabbi részei felől a leginkább kézenfekvő megközelítési útvonala az M3-as autópálya, melyről Bagnál letérve, Aszódon, Kartalon és Versegen keresztül érhető el.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/K%C3%A1ll%C3%B3%2C_r%C3%B3mai_katolikus_templom_2021_02.jpg/180px-K%C3%A1ll%C3%B3%2C_r%C3%B3mai_katolikus_templom_2021_02.jpg)
Története
Kálló (Pisk-) Árpád-kori település. Nevét 1246-ban említette először oklevél Pithcalo alakban írva és már ekkor egyházas hely volt.
Kálló település a váci püspök birtoka volt. 1242-ben délnyugaton határos volt Dengeleg régi területének, a mai Erdőtarcsa helyén fekvő részeivel. A török időkben, 1562-1563-ban Khalil török tiszt hűbérbirtoka volt, akinek halála után, 1565-ben Jusszuf zászlótartó kapta. 1633-1634-ben a váci nahije községei között sorolták fel, hat adóköteles házzal. 1715-ben 12 magyar, 1720-ban 23 magyar és három tót háztartást vettek itt fel. 1848-ig a váci püspökség birtoka volt, de 1826-ban a báró Podmaniczky és a gróf Teleki családok is birtokosai voltak, a 20. század elején pedig a váci püspöknek és gróf Wilczek Frigyesnének volt itt nagyobb birtoka. 1849-ben nagy kolerajárvány pusztított a településen, melynek 151-en estek áldozatul, majd 1866-ban ismét terjedt a járvány, ekkor 134 halálos áldozata volt.
- Kálló – I. katonai felmérés térképe (1763-1785)
- Kálló – II. katonai felmérés térképe (1806-1869)
- Kálló – III. katonai felmérés térképe (1869-1887)
- Kálló és környéke – III. katonai felmérés térképe (1869-1887)
A 20. század elején Nógrád vármegye Sziráki járásához tartozott. 1910-ben 2306 magyar lakosa volt. Ebből 2192 római katolikus, 55 evangélikus, 52 izraelita volt. 2011-ben 1477 lakosa volt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Babecz Jánosné (KDNP)[3]
- 1994–1998: Babecz Jánosné (független)[4]
- 1998–2002: Babecz Jánosné (független)[5]
- 2002–2006: Babecz Jánosné (független)[6]
- 2006–2010: Babecz Jánosné (független)[7]
- 2010–2014: Ivanovics István (független)[8]
- 2014–2019: Baboss Buda (független)[9]
- 2019–2024: Baboss Buda (Fidesz-KDNP)[10]
- 2024– : Baboss Buda (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1458 | 1439 | 1455 | 1630 | 1717 | 1698 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 77%-a magyar, 23%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,7%-a magyarnak, 32,7% cigánynak, 0,3% románnak mondta magát (5,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 72,2%, református 3,5%, evangélikus 2,1%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 6,5% (13,8% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 85,7%-a vallotta magát magyarnak, 9,5% cigánynak, 0,3% ukránnak, 0,2% németnek, 0,1-0,1% bolgárnak, ruszinnak, szlováknak, szerbnek és románnak, 1,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (13,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 40,3% volt római katolikus, 1,7% református, 1% evangélikus, 0,4% görög katolikus, 1% egyéb keresztény, 1% egyéb katolikus, 7,1% felekezeten kívüli (47,4% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
- Római katolikus temploma - a régi templom helyén 1805-1811 között
- Szent István-szobor
- Szent János-szobor a plébánia kertjében
- Fejér Máté Szent Kristóf szobra a Szent Kristóf vendégháznál[14]
- Padlásmúzeum a Szent Kristóf házban
Források
- Borovszky Samu: Nógrád vármegye
- Györffy György: Nógrádvármegye.
Jegyzetek
- ↑ a b Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. szeptember 6.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 26.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kálló települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 22.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Kálló Helységnévtár
- ↑ Kálló Helységnévtár
- ↑ Szt. Kristóf vendégház. [2018. augusztus 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. november 29.)
További információk
- Kálló honlapja