Felsőpetény
Felsőpetény | |||
![]() | |||
Az Almásy-kastély légifotón | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Nógrád | ||
Járás | Rétsági | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Laczkovszki Zsolt (független)[1] | ||
Irányítószám | 2611 | ||
Körzethívószám | 35 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 536 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 39,66 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 14,5 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Észak-magyarországi-középhegység[3] | ||
Földrajzi középtáj | Észak-magyarországi-medencék[3] | ||
Földrajzi kistáj | Nógrádi-medence[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Felsőpetény Pozíció Nógrád vármegye térképén | |||
Felsőpetény weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Felsőpetény témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Felsopeteny.jpg/260px-Felsopeteny.jpg)
Felsőpetény (szlovákul: Horné Peťany) község Nógrád vármegye Rétsági járásában. Régi magyar település, de lakóinak jelentős része szlovák származású.
Fekvése
A vármegye délnyugati részén található, a szomszédos települések: Nőtincs, Ősagárd, Bánk és Alsópetény. A Cserhát dombvidéke öleli körbe, a település környezetét nagyban meghatározza a cserháti táj jellege.
Közigazgatási területén áthalad a Rétságtól egészen Galgagutáig vezető 2115-ös út, de a lakott területét nem érinti; a település főutcája a 21 125-ös út, amely délnyugat felé ágazik ki az előbbi útból, annak 8. kilométerénél, és Nőtincsig, illetve a 2114-es útig vezet.
Története
Első írásos említése 1247-ből való (Pethen), akkor még Alsópeténnyel közös falut alkotnak, a két település csak a 14. században vált ketté.
Az Árpád-korban a Csák nemzetségbeli Ugrin birtoka volt, akit IV. László király 1277-ben tárnokmesterévé nevezett ki. A 15. század végén, 1477-ben a Petényi családé lett, akik a helységből vették fel nevüket is. Később a Török család, Werbőczy Imre birtokolta. A török hódoltság idején népessége jelentősen csökkent. A 18. század végén nagy számban szlovákok települtek a községbe.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Lőrik József (független)[4]
- 1994–1998: Lőrik József (független)[5]
- 1998–2002: Lőrik József (független)[6]
- 2002–2006: Papp Éva (független)[7]
- 2006–2010: Papp Éva (független)[8]
- 2010–2014: Fedor István (független)[9]
- 2014–2019: Benyusovics Ervin (független)[10]
- 2019–2024: Laczkovszki Zsolt (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 590 | 576 | 567 | 538 | 562 | 536 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 57%-a magyar, 41%-a szlovák, 1%-a cigány és 1%-a egyéb nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,4%-a magyarnak, 1,3% cigánynak, 0,2% görögnek, 0,2% németnek, 25,7% szlováknak, 0,2% szlovénnek mondta magát (9,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 22,7%, református 2,5%, evangélikus 37,9%, egyéb felekezet (főleg baptista) 14,4%, felekezeten kívüli 5,6% (17,1% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 96,1%-a vallotta magát magyarnak, 39,5% szlováknak, 0,4% cigánynak, 0,2% németnek, 3,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (3,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 34,2% volt evangélikus, 21,2% római katolikus, 4,8% református, 0,2% görög katolikus, 10,5% egyéb keresztény, 0,4% egyéb katolikus, 7,1% felekezeten kívüli (21,5% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
- Almásy-kastély A község legfontosabb épülete a település külterületén álló, 1902-ben épült volt Almásy-kastély, amelyben korábban nevelőotthon működött. A Kastély utolsó tulajdonosa Gróf Almásy Imre volt, felesége Széchenyi Antoinette. Gyermekeik: Orsolya, Miklós, István.1955. november 2. és 1956. október 30. között itt tartották házi őrizetben Mindszenty József bíboros, esztergomi érseket. Emlékét a kastély falán elhelyezett emléktábla őrzi. Minden év október utolsó vasárnapján Mindszenty-emléknapot tartanak a kastélynál.[14]
- Evangélikus templom
- A település mellett található kaolinbánya, melynek Bánkra vezetett kisvasútját 2014-ben számolták fel.
Híres emberek
- Itt született 1864-ben Kiss István a Dunáninneni evangélikus egyházkerület püspöke,
- Itt volt óvónő Péter Erika költő és író.
Jegyzetek
- ↑ a b Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 29.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 8.)
- ↑ Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 8.)
- ↑ Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 8.)
- ↑ Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Felsőpetény települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 30.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Felsőpetény Helységnévtár
- ↑ Felsőpetény Helységnévtár
- ↑ Mindszenty-emléknap Felsőpetényben és Rétságon. [2019. október 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. október 26.)
További információk
- Felsőpetény Önkormányzatának honlapja
Földrajzportál
Magyarország-portál
Nógrád megye-portál