I. Eduárd király várai és városfalai Gwynedd grófságban
I. Eduárd király várai és városfalai Gwynedd grófságban | |
Világörökség | |
![]() | |
A caernarfoni vár nyugati nézete | |
Adatok | |
Ország | Wales |
Világörökség-azonosító | 374 |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | I, III, IV |
Felvétel éve | 1986 |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() I. Eduárd király várai és városfalai Gwynedd grófságban Pozíció Wales térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz I. Eduárd király várai és városfalai Gwynedd grófságban témájú médiaállományokat. |
I. Eduárd király várai és városfalai Gwynedd grófságban néven váltak a világörökség részévé 1986-ban az alábbi walesi műemlékek:
A Wales északnyugati részén fekvő Gwynedd a római uralom alatt Venedotia provincia volt. A rómaiak elvonulása után a tartomány központja Aberffraw lett, a vidék urai Aberffraw királyainak nevezték magukat. Rhodi Mawr a 9. században megpróbálta egyesíteni Gwynedd, Powys és Dél-Wales egyes részeit. A walesiek megtagadták, hogy adót fizessenek I. Eduárd angol királynak, ezért 1276-ban Eduárd háborút indított a walesi Llywelyn ap Gruffydd herceg ellen. 1277-ben a legyőzött Llywelyn már csak az északkelet-walesi Gwynedd grófságot mondhatta magáénak. Eduárd ezt a részt is meghódította 1283-ban és az esetleges lázadások megelőzésére addig nem látott mértékű várépítésbe fogott: húsz év alatt tíz vár épült. A király főépítésze Walesben James de Saint-George volt.
1301-ben a király fiának, a későbbi II. Eduárdnak adományozta a walesi hercegi címet. Azóta hagyományosan az angol trónörökösöknek ez az egyik címe.
Források
- Az UNESCO világörökség oldala
- www.castlewales.com
Középkorportál
Világörökség-portál