Administrativní dělení Srbska
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Districts_of_Serbia.png/220px-Districts_of_Serbia.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Statistical_regions_of_Serbia.svg/220px-Statistical_regions_of_Serbia.svg.png)
Současné administrativní dělení Srbska bylo ustanoveno uzákoněním srbské vlády dne 29. ledna 1992. Je rovněž regulováno zákonem o územní organizaci přijatým Srbským národním shromážděním dne 29. prosince 2020.
Srbsko se oficiálně dělí na pět statistických regionů (včetně Kosova), 24 (popřípadě 29) okruhů a 174 (popřípadě 212) opštin.
Statistické regiony
V Srbsku existuje pět statistických regionů: Vojvodina, Bělehrad, Kosovo a Metochie, Šumadija a Západní Srbsko a Jižní a Východní Srbsko. Bělehrad, Šumadija a Západní Srbsko a Jižní a Východní Srbsko jsou součástí Centrálního Srbska, Vojvodina a Kosovo jsou autonomními oblastmi.
Okruhy
Srbsko se dělí na 24 okruhů (včetně Kosova 29 či 31 okruhů), z toho 7 ve Vojvodině, 8 v Šumadiji a Západním Srbsku a 9 v Jižním a Východním Srbsku. Bělehrad tvoří pouze jeden městský okruh.
Na území Kosova uznává Srbsko 5 okruhů, Kosovo své území naopak dělí na 7 okruhů. Ani stejnojmenné okruhy si územím přesně neodpovídají, ale přibližný vztah mezi srbským a kosovským systémem je:
- Kosovský okruh byl rozdělen na Přištinský okruh a Uroševacký okruh
- Kosovskomitrovický okruh zůstal přibližně stejný (v originále ale přejmenován na Mitrovický okruh)
- Kosovsko-pomoravský okruh byl přejmenován na Gnjilanský okruh
- Pećský okruh byl rozdělen na menší Pećský okruh a Đakovický okruh
- Prizrenský okruh byl zmenšen zejména ve prospěch Đakovického okruhu
Název okruhu | Statistický region | Počet obyvatel (2011) | Hlavní město | Rozloha (km²) | Hustota zalidnění (obyv./km²) | Počet opštin | Počet sídel |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Bělehrad | Bělehrad | 1 687 132 | Bělehrad | 3 223 | 514 | 17 | 168 |
Borský | Jižní a Východní Srbsko | 123 848 | Bor | 3 507 | 35,3 | 4 | 90 |
Braničevský | Jižní a Východní Srbsko | 180 480 | Požarevac | 3 865 | 46,7 | 8 | 189 |
Jablanický | Jižní a Východní Srbsko | 215 463 | Leskovac | 2 769 | 77,8 | 6 | 336 |
Jihobačský | Vojvodina | 615 371 | Novi Sad | 4 016 | 151,3 | 12 | 77 |
Jihobanátský | Vojvodina | 291 327 | Pančevo | 4 245 | 68,6 | 8 | 94 |
Kolubarský | Šumadija a Západní Srbsko | 174 228 | Valjevo | 2 474 | 70,4 | 6 | 218 |
Kosovský | Kosovo a Metochie | 672 292 | Priština | 3 310 | 203,1 | 10 | 424 |
Kosovskomitrovický | Kosovo a Metochie | 275 904 | Kosovska Mitrovica | 2 053 | 134,4 | 6 | 267 |
Kosovsko-pomoravský | Kosovo a Metochie | 217 726 | Gnjilane | 1 389 | 156,8 | 4 | 287 |
Mačvanský | Šumadija a Západní Srbsko | 297 778 | Šabac | 3 268 | 91,1 | 8 | 228 |
Moravický | Šumadija a Západní Srbsko | 212 149 | Čačak | 3 016 | 70,3 | 4 | 206 |
Nišavský | Jižní a Východní Srbsko | 373 404 | Niš | 2 729 | 136,8 | 7 | 285 |
Pčinjský | Jižní a Východní Srbsko | 158 717 | Vranje | 3 520 | 45,1 | 7 | 363 |
Pećský | Kosovo a Metochie | 414 187 | Peć | 2 459 | 168,4 | 5 | 288 |
Pirotský | Jižní a Východní Srbsko | 92 277 | Pirot | 2 761 | 33,4 | 4 | 214 |
Podunajský | Jižní a Východní Srbsko | 198 184 | Smederevo | 1 248 | 158,8 | 3 | 58 |
Pomoravský | Šumadija a Západní Srbsko | 212 839 | Jagodina | 2 614 | 84,8 | 6 | 191 |
Prizrenský | Kosovo a Metochie | 376 085 | Prizren | 2 196 | 171,3 | 4 | 195 |
Rasinský | Šumadija a Západní Srbsko | 240 463 | Kruševac | 2 667 | 90,2 | 6 | 296 |
Rašský | Šumadija a Západní Srbsko | 300 102 | Kraljevo | 3 918 | 76,6 | 5 | 359 |
Severobačský | Vojvodina | 185 552 | Subotica | 1 784 | 104 | 3 | 45 |
Severobanátský | Vojvodina | 146 690 | Kikinda | 2 329 | 63 | 6 | 50 |
Středobanátský | Vojvodina | 186 851 | Zrenjanin | 3 256 | 57,4 | 5 | 55 |
Sremský | Vojvodina | 311 053 | Sremska Mitrovica | 3 486 | 89,2 | 7 | 109 |
Šumadijský | Šumadija a Západní Srbsko | 290 900 | Kragujevac | 2 387 | 121,8 | 7 | 174 |
Toplický | Jižní a Východní Srbsko | 90 600 | Prokuplje | 2 231 | 40,6 | 4 | 267 |
Zaječarský | Jižní a Východní Srbsko | 118 295 | Zaječar | 3 623 | 32,6 | 4 | 173 |
Západobačský | Vojvodina | 187 581 | Sombor | 2 420 | 77,5 | 4 | 37 |
Zlatiborský | Šumadija a Západní Srbsko | 284 729 | Užice | 6 140 | 46,4 | 10 | 438 |
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Administrative divisions of Serbia na anglické Wikipedii a Districts of Kosovo na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu administrativní dělení Srbska na Wikimedia Commons
Administrativní dělení Evropy | ||
---|---|---|
Země |
| ![]() |
Teritoria, kolonie a zámořská území | | |
Území s částečným mezinárodním uznáním | ||
Zaniklé státní struktury | |