Administrativní dělení Moldavska
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Moldova_harta_administrativa.svg/220px-Moldova_harta_administrativa.svg.png)
Administrativní dělení Moldavska se podle moldavského zákona o územně správním uspořádání dělí na následující územně správní jednotky: okresy/rajóny (rumunsky raioane), města (rumunsky orașe) a vesnice (rumunsky sate).[1] Administrativně územní uspořádání Moldavska je tvořeno dvěma úrovněmi:[2][3]
- První úroveň tvoří vesnice (obce), sektory a města (municipality),
spolu s municipalitou Kišiněv, municipalitou Bălți a municipalitou Tighina.
Dvě nebo více vesnic mohou společně tvořit obec (rumunsky comună).[4]
V současné době je Moldavsko rozděleno do následujících prvostupňových jednotek,[5] které zahrnují 32 okresů a 3 municipality, seskupené do tří regionů:
| Severní region | Střední region
| Jižní region |
dvě autonomní územní jednotky:
- Gagauzsko (oficiálně Autonomní územní jednotka Gagauzie, leží v jižním regionu Moldavska).
- Levý břeh Dněstru/Podněstří (oficiálně Administrativně-teritoriální jednotky na levém břehu Dněstru (Podněstří)).
Kromě Kišiněva, Bălți, Tighiny, Comratu a Tiraspolu se 13. dubna 2017 stalo municipalitou dalších osm měst: Cahul, Ceadîr-Lunga, Edineț, Hîncești, Orhei, Soroca, Strășeni a Ungheni.[6]
Obce
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/AdministrativeMapOfMoldova.png/252px-AdministrativeMapOfMoldova.png)
Moldavsko má celkem 1 682 obcí; z nich 982 je statutárních (de iure s 982 starosty a 982 místními radami), včetně 53 měst, dalších 13 měst se statutem municipality (viz municipiu) a 916 venkovských obcí.[7] Pokrývají celé území země. Řada vesnic je samosprávná, zatímco dalších 700 vesnic je příliš malých na to, aby měly samostatnou správu, a jsou součástí buď měst/městeček/municipalit (41 z nich), nebo obcí (659). Jen málo lokalit je obydlených.
Současné jednotky
Ve správně-územní struktuře Moldavska je 898 správních územních jednotek prvního stupně (města, sektory a vesnice/obce).[8]
Status Kišiněva, Bălți a Tighiny jako municipalit a územních jednotek prvního stupně v zemi umožňuje, aby jejich příměstské vesnice, pokud jsou dostatečně velké, měly vlastního starostu a místní radu. Naproti tomu vesnice, které jsou administrativně součástí (některých) jiných měst, si samosprávu nezachovávají.
Okresy/Rajóny
Okres | Sídlo | Prezident | Rozloha (km²) | Počet obyvatel (2014)[9] | Hustota zalidnění (2014) | Počet obcí a vesnic |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Anenii Noi | Vladimir Vâzdoagă | 892 | 78 996 | 88,6 | 45 |
![]() | Basarabeasca | Ilie Cernăuțan | 295 | 23 012 | 78,0 | 10 |
Briceni | Briceni | Efimia Bendulac | 814 | 70 029 | 86,0 | 39 |
![]() | Cahul | Avram Micinschi | 1 546 | 105 324 | 68,1 | 56 |
![]() | Cantemir | Ion Balan | 870 | 52 115 | 59,9 | 51 |
![]() | Călărași | Ilie Rău | 753 | 64 401 | 85,5 | 54 |
![]() | Căușeni | Ilie Gluh | 1 163 | 81 185 | 69,8 | 48 |
![]() | Cimișlia | Ion Veveriță | 923 | 49 299 | 53,4 | 39 |
![]() | Criuleni | Vitalie Rotaru | 688 | 70 648 | 102,7 | 43 |
![]() | Dondușeni | Anastasie Pavlov | 645 | 37 856 | 58,7 | 30 |
![]() | Drochia | Andrei Marian | 1 000 | 74 443 | 74,4 | 40 |
![]() | Dubăsari | Grigore Policinschi | 309 | 29 271 | 94,7 | 15 |
![]() | Edineț | Oleg Scutaru | 933 | 71 849 | 77,0 | 49 |
![]() | Fălești | Valeriu Muduc | 1 073 | 78 258 | 86,3 | 76 |
![]() | Florești | Ștefan Paniș | 1 108 | 76 457 | 69,0 | 74 |
![]() | Glodeni | Valeriu Țarigradschi | 754 | 51 306 | 68,0 | 35 |
![]() | Hîncești | Grigore Cobzac | 1 484 | 103 784 | 69,9 | 63 |
![]() | Ialoveni | Nicolae Andronache | 783 | 93 154 | 119,0 | 34 |
![]() | Leova | Efrosinia Grețu | 775 | 44 702 | 57,7 | 39 |
![]() | Nisporeni | Vasile Bîtcă | 630 | 53 154 | 84,4 | 39 |
![]() | Ocnița | Ion Tomai | 597 | 47 425 | 79,4 | 33 |
![]() | Orhei | Ion Ștefârță | 1 228 | 101 502 | 82,7 | 75 |
![]() | Rezina | Eleonora Graur | 621 | 42 486 | 68,4 | 41 |
![]() | Rîșcani | Ion Parea | 936 | 59 226 | 63,3 | 55 |
![]() | Sîngerei | Gheorghe Meaun | 1 033 | 79 814 | 77,3 | 70 |
![]() | Soroca | Mircea Martîniuc | 1 043 | 77 656 | 74,5 | 68 |
![]() | Strășeni | Petru Voloșciuc | 730 | 82 675 | 113,3 | 39 |
![]() | Șoldănești | Alexandru Relițchi | 598 | 36 743 | 61.4 | 33 |
![]() | Ștefan Vodă | Vasile Buzu | 998 | 62 072 | 62,2 | 26 |
![]() | Taraclia | Vasile Plagov | 674 | 37 357 | 55,4 | 26 |
![]() | Telenești | Boris Burcă | 849 | 61 144 | 72,0 | 54 |
![]() | Ungheni | Iurie Toma | 1 083 | 101 064 | 93,3 | 74 |
Municipality (3):
Municipalita | Sídlo | Starosta | Rozloha (km²) | Počet obyvatel (2014)[9] | Hustota zalidnění (2014) | Počet obcí a vesnic |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Kišiněv | Dorin Chirtoacă | 563 | 662 836 | 1 177,3 | 35 |
![]() | Bălți | Renato Usatîi | 78 | 102 457 | 1 313,6 | 3 |
![]() | Tighina | nikdo[pozn. 1] | 97 | 2 |
Autonomní územní jednotky (2)
Autonomní jednotka | Sídlo | Představitel | Rozloha (km²) | Počet obyvatel (2014)[9] | Hustota zalidnění (2014) | Počet obcí a vesnic |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Comrat | Evghenia Guțul | 1 832 | 134 535 | 73,4 | 35 |
![]() | Tiraspol | nikdo[pozn. 1] | 4 163 | 147 |
Historický vývoj
Kraje (1998-2003)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/Moldova_judete.jpg/220px-Moldova_judete.jpg)
Od roku 1998 do února 2003 bylo Moldavsko rozděleno na 12 územních celků, z toho 1 obec, 1 autonomní územní celek, 1 územní celek a 9 žup (rumunsky județe; sídla v závorce):
- Kišiněvská municipalita
- Bălțijský kraj (Bălți)
- Cahulský kraj (Cahul)
- Kišiněvský kraj (Kišiněv)
- Edinețský kraj (Edineț)
- Lăpușnaský kraj (Hîncești)
- Orheiský kraj (Orhei)
- Sorocský kraj (Soroca)
- Tighinský kraj (Căușeni)
- Unghenský kraj (Ungheni)
- Gagauzsko, autonomní územní jednotka (Comrat)
- Levý břeh Dněstru, územní jednotka (Tiraspol)
V říjnu 1999 byl z Cahulského kraje vyčleněn Taracliský kraj, který se shoduje se současným okresem Taraclia.
Města a okresy (1991-1998)
V letech 1991-1998 bylo Moldavsko rozděleno na 10 měst a 40 okresů:[10]
|
|
|
Poznámky
- ↑ a b c Tighina je pod kontrolou neuznané separatistické Podněsterské moldavské republiky (PMR, známé také jako Podněstří). Tam je Tighina známá jako Bendery.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Administrative divisions of Moldova na anglické Wikipedii.
- ↑ {{{typ}}} č. 764 ze dne 2001-12-27, Územněsprávní uspořádání Moldavské republiky (článek 4, odst. 1). [cit. 2023-07-23]. Dostupné online. (rumunsky) Archivováno 7. 4. 2020 na Wayback Machine.
- ↑ {{{typ}}} č. 764 ze dne 2001-12-27, Územněsprávní uspořádání Moldavské republiky (článek 4, odst. 4). [cit. 2023-07-23]. Dostupné online. (rumunsky) Archivováno 7. 4. 2020 na Wayback Machine.
- ↑ Administrative-territorial organization of Moldova. moldova.md [online]. [cit. 2023-07-23]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2023-04-14. (anglicky)
- ↑ {{{typ}}} č. 764 ze dne 2001-12-27, Územněsprávní uspořádání Moldavské republiky (článek 5, odst. 2). [cit. 2023-07-23]. Dostupné online. (rumunsky) Archivováno 7. 4. 2020 na Wayback Machine.
- ↑ Administrative-territorial units of Moldova. www.mapl.gov.md [online]. [cit. 2023-07-23]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2008-10-09. (anglicky)
- ↑ {{{typ}}} č. 248 ze dne 2017-04-13, Územněsprávní uspořádání Moldavské republiky. [cit. 2023-07-23]. Dostupné online. (rumunsky) Archivováno 7. 4. 2020 na Wayback Machine.
- ↑ Clasificatorul unităţilor administrativ-teritoriale (CUATM) (rumunsky)
- ↑ Report on the Territorial Administrative Structure Options for the Republic of Moldova[nedostupný zdroj]. Březen 2015 (anglicky)
- ↑ a b c Departamentul Statistica si Sociologie al Republicii Moldova (rumunsky). Údaje za rok 2014 jsou oficiálně očištěny od nedopočtů a zahrnují 209 030 osob nepřítomných v Moldavsku déle než 12 měsíců.
- ↑ [1]
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu administrativní dělení Moldavska na Wikimedia Commons
Administrativní dělení Evropy | ||
---|---|---|
Země |
| ![]() |
Teritoria, kolonie a zámořská území | | |
Území s částečným mezinárodním uznáním | ||
Zaniklé státní struktury | |
Moldavsko – Moldova – (MD) | |
---|---|
Okresy (raioane) a jejich hlavní města | Okres Anenii Noi (Anenii Noi) • Okres Basarabeasca (Basarabeasca) • Okres Briceni (Briceni) • Okres Cahul (Cahul) • Okres Cantemir (Cantemir) • Okres Călărași (Călărași) • Okres Căușeni (Căușeni) • Okres Cimișlia (Cimișlia) • Okres Criuleni (Criuleni) • Okres Dondușeni (Dondușeni) • Okres Drochia (Drochia) • Okres Dubăsari (Dubăsari) • Okres Edineț (Edineț) • Okres Fălești (Fălești) • Okres Florești (Florești) • Okres Glodeni (Glodeni) • Okres Hîncești (Hîncești) • Okres Ialoveni (Ialoveni) • Okres Leova (Leova) • Okres Nisporeni (Nisporeni) • Okres Ocnița (Ocnița) • Okres Orhei (Orhei) • Okres Rezina (Rezina) • Okres Rîșcani (Rîșcani) • Okres Sîngerei (Sîngerei) • Okres Soroca (Soroca) • Okres Strășeni (Strășeni) • Okres Șoldănești (Șoldănești) • Okres Ștefan Vodă (Ștefan Vodă) • Okres Taraclia (Taraclia) • Okres Telenești (Telenești) • Okres Ungheni (Ungheni) |
Autonomní celky | |
Částečně autonomní regiony |