VI edició de la Mostra de València
| ||||
| ||||
Tipus | edició d'un festival de cinema ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Part de | Mostra de València ![]() | |||
Interval de temps | 5 - 13 octubre 1985 ![]() | |||
Data | 1985 ![]() | |||
Número d'edició | 6 ![]() | |||
←1984 1986 → | ||||
Localització | València ![]() | |||
Estat | Espanya ![]() | |||
Direcció | Francesc Carrasco Escoda | |||
Conferit per | Ajuntament de València ![]() | |||
Pressupost | 43.000.000 ₧ ![]() | |||
Assistència | 70.000 ![]() | |||
![]() ![]() |
La VI edició de la Mostra de València, coneguda oficialment com a VI Mostra de València - Cinema del Mediterrani, va tenir lloc entre el 5 i el 13 d'octubre de 1985 a València sota la direcció de Francesc Carrasco Escoda. A les quatre sales del Cine Martí, als cinemes d'Or, Eslava i Goya es van projectar un total de 141 pel·lícules: 19 a la secció oficial, 16 a la secció informativa, 7 a la secció especial, 14 a la retrospectiva dedicada a Giulietta Masina, 5 a la dedicada a Theo Angelópulos, 46 a la dedicada a la guerra civil, 15 a la dedicada al cinema folklòric espanyol, 7 a l'especial Algèria, 7 a la secció infantil i 5 a la Mostra de Mostres.[1]
El pressupost fou de 43 milions de pessetes i hi van assistir 70.000 espectadors, d'ells 10.000 nens. I per primer cop els premis tenien dotació econòmica: 1.000.000 de pessetes a la Palmera d'Or, 600.000 pessetes a la Palmera de Plata i 400.000 pessetes a la Palmera de Bronze.[2][3] La gala d'inauguració fou presentada al Cine Martí per Eva Cobo i es va fer un homenatge a Giulietta Masina i en la sessió d'inauguració es va projectar la seva pel·lícula Les nits de Cabiria. En el darrer moment es va fer un homenatge a la recentment finada Simone Signoret amb la projecció de Le Chat i La Veuve Couderc de Pierre Granier-Deferre. També hi van assistir Eddie Constantine, Alfredo Matas, José Sacristán, Francesc Betriu, Terele Pávez, Mireia Ros, Fernando Huertas, Juan Caño, Isabel Mestres i Eloy de la Iglesia.
Pel·lícules exhibides
Secció oficial
- Duaje emrin tënd d'Ibrahim Muçaj i Kristaq Mitro
[4]
- Chant d'automne / Angham al-kharif de Meziane Yala
- Al-sa Alik de Daoud Abdel Sayed
- Rèquiem per un camperol de Francesc Betriu
- Caso cerrado de Juan Caño Arecha
- Péril en la demeure de Michel Deville
- Le Matelot 512 de René Allio
- Lúfa kai parallagi de Nikos Perakis
- Il lungo inverno d'Ivo Barnabò Micheli
- Impiegati de Pupi Avati
- Jagode u Grlu de Srđan Karanović
- I to će proći de Nenad Dizdarević
- Ghazl el-Banat de Jocelyne Saab
- Titre provisoire de Mostafa Derkaoui
- Al-Hudood de Duraid Lahham
- El Haimoune de Nacer Khemir
- Firar de Şerif Gören
- Bekçi d'Ali Özgentürk
Secció informativa
- Militanti de Piro Milkani
- Kharaga wa lam ya'ud de Mohamed Khan
- Hob fawk habadet al haram d'Atef al-Tayyeb
- El elegido de Fernando Huertas
- Otra vuelta de tuerca d'Eloy de la Iglesia
- Los paraísos perdidos de Basilio Martín Patino
- Strictement personnel de Pierre Jolivet
- Blanche et Marie de Jacques Renard
- Le Meilleur de la vie de Renaud Victor
- I timi tis agapis de Tonia Marketaki
- Antistrofi metrisi de Panos Papakyriakopoulos
- Fratelli de Loredana Dordi
- Inganni de Luigi Faccini
- La vita di scorta de Piero Vida
- La sonata a Kreutzer de Gabriella Rosaleva
- Život je lep de Boro Drašković
- Chams de Najib Sefrioui
Secció especial
- Karnabal de Carles Mira
- Extérieur, nuit de Jacques Bral
- Tutti dentro d'Alberto Sordi
- Fumo di Londra d'Alberto Sordi
- La Guérilléra de Pierre Kast
- O Lugar do Morto d'António-Pedro Vasconcelos
Secció infantil
- Los náufragos del Liguria de Gabriel Retes
- La revolta dels ocells de Lluís Josep Comeron i Martín
[5]
Retrospectives
- Retrospectiva de Giulietta Masina
- La strada (1954), Les nits de Cabiria (1957), Giulietta dels esperits (1965)
- Retrospectiva de Theo Angelópulos[6]
- Anaparastasi (1970), Méres tou '36 (1972), I kynighi (1977)
- Cicle del cinema folklòric espanyol.
- Ronda española (1952), El pescador de coplas (1954), Embrujo (1947), El último cuplé (1957), Lola la Piconera (1951), Amor sobre ruedas (1954), El sueño de Andalucía (1951)
Jurat
Fou nomenada presidenta del jurat l'actriu iugoslava Mira Furlan i la resta de membres foren l'empresari cinematogràfic valencià Emilio Pechuan, el productor Josep Anton Pérez Giner, el crític francès François Guérif, el compositor grec Mános Hadjidákis i el cineasta sirià Mohammad Malas.[7]
Premis
- Palmera d'Or (1.000.000 pessetes): El Haimoune de Nacer Khemir
[8]
- Palmera de Plata (600.000 pessetes): Péril en la demeure de Michel Deville
- Palmera de Bronze (400.000 pessetes): Lúfa kai parallagi de Nikos Perakis
- Premi Pierre Kast al millor guió: Muhammad al-Maghut i Duraid Lahham per Al-Hudood
- Premis FIPRESCI: El Haimoune de Nacer Khemir
- Menció especial: Felastin, sydjil shâab de Kays al Zbaide
- Menció especial: Felastin, sydjil shâab de Kays al Zbaide
Referències
- ↑ La guerra civil, tema central en la Mostra de Cine de Valencia, El País, 1 d'octubre de 1985
- ↑ De València al Mediterrani. Mostra, Encontre i Trobada. 1980-1990., p. 84-92
- ↑ Presentada la V Mostra del Mediterrani, La Vanguardia, 22 de setembre de 1984
- ↑ De València al Mediterrani. Mostra, Encontre i Trobada. 1980-1990., p. 308-312
- ↑ Cine para niños en la VI Mostra del Mediterráneo, ABC, 9 d'octubre de 1985
- ↑ Hoy comienza la VI Muestra de Cine del Mediterráneo, ABC, 5 d'octubre de 1985
- ↑ El filme tunecino Los balizadores del desierto triunfa en la Mostra de Valencia, El País, 14 d'octubre de 1985
- ↑ “Los balizadores del desierto”, Palmera de Oro de la Mostra del Mediterrani, La Vanguardia, 14 d'octubre de 1985