ГЕС Hojum
ГЕС Hojum | |
---|---|
![]() | |
58°16′48″ пн. ш. 12°16′41″ сх. д. / 58.28000000002777625° пн. ш. 12.27833333002777749° сх. д. / 58.28000000002777625; 12.27833333002777749Координати: 58°16′48″ пн. ш. 12°16′41″ сх. д. / 58.28000000002777625° пн. ш. 12.27833333002777749° сх. д. / 58.28000000002777625; 12.27833333002777749 | |
Країна | ![]() |
Адмінодиниця | Тролльгеттан |
Стан | діюча |
Річка | Гета-Ельв |
Роки введення першого та останнього гідроагрегатів | 1941–1942 (перша черга), 1992 (друга черга) |
Основні характеристики | |
Установлена потужність | 184 МВт |
Середнє річне виробництво | 1260 (разом з ГЕС Olidan) млн кВт·год |
Тип ГЕС | руслова |
Розрахований напір | 32 м |
Характеристики обладнання | |
Тип турбін | Каплан |
Кількість та марка турбін | 1 KMW + 1 Nohab (перша черга), 1 (друга черга) |
Витрата через турбіни | 640 м³/с |
Кількість та марка гідрогенераторів | 2 ASEA (перша черга), 1 (друга черга) |
Основні споруди | |
Висота греблі | 10 м |
Власник | Vattenfall |
![]() ![]() ГЕС Hojum | |
Мапа | |
![]() | |
![]() |
ГЕС Hojum — гідроелектростанція у південній Швеції. Використовує потенціал водоспадів Тролльгеттан на річці Гета-Ельв, яка дренує найбільше на Скандинавському півострові озеро Венерн та впадає у протоку Каттегат в місті Гетеборг.
Невдовзі після виходу Гета-Ельв з озера її поділили на дві протоки. Ліва з них, яка тягнеться понад 4 км, обслуговує судноплавство та завершується чотирма послідовними шлюзами, що забезпечують прохід водоспадів Тролльгеттан. Права ж через певний час ділиться ще на дві, при цьому ліва (або центральна, якщо брати до уваги всю Гета-Ельв) веде до спорудженої на початку 20-го століття ГЕС Олідан, тоді як права спершу перекрита греблею із водопропускними шлюзами за 0,4 км після яких знаходиться ГЕС Hojum.
Станцію, розташовану за кілометр вище від ГЕС Olidan, ввели в експлуатацію у 1941—1942 роках з двома турбінами типу Каплан потужністю по 50 МВт. Машинний зал для них спорудили у підземному виконанні, що було викликане бажанням максимально захистити обладнання в умовах загрозливої військово-політичної ситуації в Європі. Взагалі, 7 % вартості об'єкту пішло на організацію його захисту від повітряних атак, для чого зокрема район ГЕС оплели тросами, котрі повинні були завадити підльоту атакуючих на малій висоті.
В 1992-му на станції ввели в експлуатацію другу чергу у складі однієї турбіни того ж типу потужністю 70 МВт, що дозволило знизити навантаження на більш стару ГЕС Olidan. Станом на середину 2010-х загальна потужність станції рахується на рівні 184 МВт.
При напорі у 32 метри дві ГЕС району Тролльгеттан здатні разом виробляти 1,26 млрд кВт-год електроенергії на рік.[1][2][3][4]
Можливо також відзначити, що завдяки регулюванню рівня у озері Ванерн воно виконує роль водосховища з корисним об'ємом 9,4 млрд м3, що є найбільшим показником у Швеції.[5]
Примітки
- ↑ Våra kraftverk: Hojum - Vattenfall. powerplants.vattenfall.com. Архів оригіналу за 13 грудня 2019. Процитовано 27 березня 2018.
- ↑ Hojum — Henrik von Klopp. www.vonklopp.se (sv-SE) . Архів оригіналу за 27 березня 2018. Процитовано 27 березня 2018.
- ↑ Hojum Hydroelectric Power Plant Sweden - GEO. globalenergyobservatory.org (англ.). Архів оригіналу за 2 грудня 2016. Процитовано 27 березня 2018.
- ↑ Bilaga till "Sammanställning av uppskattade anläggningskostnader för fiskvägar samt vattenföringsdata för storskaliga vattenkraftverk Sverige" daterad 2014-02-10, i vilken utförligare metodikbeskrivning redovisas (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 17 березня 2018.
- ↑ De största vattenkraftstationerna - Energiföretagen Sverige. www.energiforetagen.se. Архів оригіналу за 6 серпня 2017. Процитовано 27 березня 2018.