Tibialis posterior
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Inferior_view_of_tibialis_posterior_muscle_-_animation.gif/250px-Inferior_view_of_tibialis_posterior_muscle_-_animation.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/Foot_bones_-_tarsus%2C_metatarsus_and_phalanges.jpg/250px-Foot_bones_-_tarsus%2C_metatarsus_and_phalanges.jpg)
Musculus tibialis posterior är en djupt liggande skelettmuskel belägen på baksidan av underbenet. Den har två huvudfunktioner: att böja foten nedåt, plantarflektion, och att vrida fotsulan inåt, inversion. Muskeln tar sitt ursprung från tre platser: den övre tredjedelen av fibulas bakre och inre sida, den övre delen av tibia, och membranet som skiljer fibula och tibia.
Muskeln sträcker sig längs underbenet och övergår i en sena som rundar den inre fotknölen, även kallad mediala malleolen. Denna sena delar upp sig i tre delar:
- Den första delen fäster i os naviculare och den plantara delen av os cuneiforme mediale.
- Den andra delen fäster i basen av de andra, tredje och fjärde metatarsalbenen, samt i de andra och tredje cuneiformebenen och i os cuboideum.
- Den tredje och sista delen fäster i sustentaculum tali i calcaneus
Denna anatomiska struktur är känd som tarsaltunneln. Musculus tibialis posterior är en av sju muskler i underbenets bakre muskelfack (kompartment). De andra musklerna i detta kompartment är:
- musculus gastrocnemius
- flexor hallucis longus soleus
- musculus plantaris
- musculus popliteus
- musculus flexor digitorum longus
- musculus tibialis posterior.[1]
Funktion
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Sobo_1909_316.png/250px-Sobo_1909_316.png)
Musculus tibialis posterior och musculus tibialis anterior är de primära musklerna som inverterar foten. Denna rörelse äger huvudsakligen rum i två synovialleder: subtalarleden och de midtarsala lederna, som är de leder som förbinder mellanfotsbenen (metatarsalben) med fotens tarsalben. Musculus tibialis posterior, som löper längs baksidan av underbenet och foten, bidrar även till plantarflexion i samarbete med musculus gastrocnemius, musculus soleus och musculus plantaris.
Muskelns fäste under foten gör att den spelar en viktig roll i att upprätthålla det mediala längsgående fotvalvet. Detta valv är normalt högre än det laterala och stöds av följande tarsalben: calcaneus, talus, naviculare, de tre cuneiformebenen och de tre första metatarsalbenen.[1]
Blodförsörjning
Musculus tibilais posterior får främst sin blodförsörjning från arteria tibialis posterior, som springer ur arteria poplitea. Arteria tibialis posteriors löper djupt inne i underbenets bakre kompartment och blodförsörjer alla muskler i området. Löper vidare runt den mediala malleolen och vidare ner under foten tillsammans med musculus tibilais posterior, musculur flexor digitorum, musculus flexor hallucis longus och nervus tibialis posterior.
Innervation
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Gray832.png/250px-Gray832.png)
Musculus tibialis posterior får sin nervförsörjning av nervus tibialis. Olika benämningar används på denna nervstruktur, nervus tibialis är vanligast, men nervus tibialis posterior är också frekvent förekommande.[2] Nervus tibialis springer ur ischiasnerven. Strax ovan knävecket, precis vid övre delen av fossa poplitea, förgrenar sig ischiasnerven i nervus tibialis och nervus peroneus communis. Nervus tibialis fortsätter ner i underbenet där den till slut rundar mediala malleolen (inre fotknölen), genom tarsaltunneln, och sedan löper in under foten och grenar upp sig i nervus plantaris medialis och nervus plantaris lateralis.[3]
Skador
Överansträngningsskador kan uppstå i musculus tibialis posterior vid olika typer av aktiviteter som innebär hoppande och springande som exempelvis:
- basket
- löpning
- tennis
- fotboll
- joggning.
Besvär med smärta från musculus tibialis posterior förkommer ofta tillsammans med olika förändringar av fotens mekanik. Initialt sker successivt tapp av det längsgående fotvalvet, vilket äventyrar fotens dynamiska stabilisatorer. Detta kan med tiden leda till nedsatt funktion och påfrestning på de passiva stabilisatorerna av bakre delen av foten (talus och calcaneus), vilket innefattar ligamentum calcaneonaviculalare, plantarfascian och plantara stödjande ligamentstrukturer. Vid detta tillstånd står ofta calcaneus i valgus samt främre delen av foten abduceras (vinklas utåt).[1]
Åtgärder
Vid överansträngning av musculus tibialis posterior har ofta inlägg i skor god effekt. Inläggets syfte är att stötta det längsgående fotvalvet och på så sätt avlasta musculus tibialis posterior. Utöver inlägg kan stretch och övningar för denna muskel minska smärtan ytterligare.[4]
Bildgalleri
- cuneiformebenens placering på foten. Visar det längsgående fotlvalvet
- Cuneiformebenens arkitektur bildar det tvärgående fotvalvet
- Os talus
- Os talus på foten. Illustration över hur underbenen, tibia och fibula ledar över talus som en gaffel
- Illustration över ligamentum calcaneonaviculare som förbinder sustentaculum tali på calcaneus med os naviculare.
- Illustration där hälben står i valgus
- Plantarfascian
- Musculus tibialis posteriors fästen under foten
Referenser
- ^ [a b c] Corcoran, Nicholas M. (2022). Anatomy, Bony Pelvis and Lower Limb, Tibialis Posterior Muscle. StatPearls Publishing. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK539913/. Läst 12 februari 2023
- ^ Moretti, Eduarda; Silva, Ivson Bezerra; Boaviagem, Alessandra; Barbosa, Leila; Lima, Anna Myrna Jaguaribe; Lemos, Andrea (2020-02). ”“Posterior Tibial Nerve” or “Tibial Nerve”? Improving the reporting in health papers” (på engelska). Neurourology and Urodynamics 39 (2): sid. 847–853. doi:10.1002/nau.24250. ISSN 0733-2467. https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/nau.24250. Läst 10 mars 2023.
- ^ ”Normal and sonographic anatomy of selected peripheral nerves. Part III: Peripheral nerves of the lower limb”. Journal of ultrasonography. juni 2012. https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4579744/. Läst 11 mars 2023.
- ^ ”Nonsurgical Management of Posterior Tibial Tendon Dysfunction With Orthoses and Resistive Exercise: A Randomized Controlled Trial”. Physical therapy and rehabilitation journal. 1 januari 2009. https://academic.oup.com/ptj/article/89/1/26/2737558. Läst 11 mars 2023.