Svenska Volleybollförbundet
![]() | |
Landskod | SWE |
---|---|
Verksamhet | inomhusvolleyboll, beachvolleyboll, snowvolley[1] |
Grundat | 3 juni 1961[2] |
Medlem i FIVB | 1957[3][2] |
Medlem i CEV | 1973[4] |
Huvudkontor | Stockholm, Sverige[5] |
Ordförande | Annika Sjöberg (president), Simon Dahl (generalsekreterare)[6] |
Förbundets webbplats |
Svenska Volleybollförbundet är ett specialidrottsförbund för volleyboll, beachvolleyboll och snowvolley i Sverige. Det bildades den 3 juni 1961[7] och valdes 1961 även in i Riksidrottsförbundet. Det är även medlem av Sveriges Olympiska Kommitté, internationella volleybollförbundet (FIVB), europeiska volleybollförbundet (CEV) samt North European Volleyball Zonal Association.[1] Förbundets kansli ligger vid Medborgarplatsen, Stockholm. Det har även ett riksträningscentrum i Falköping, där lägger även riksidrottsgymnasiet för volleyboll, Ållebergsgymnasiet.[6]
Verksamhet
Förbundet hade 13 772 licenserade spelare 2022. Dessa var fördelade på 187 föreningar, med något fler damer än herrar. Totalt var närmare 50 000 personer aktiva i förbundets verksamheter. Antalet aktiva har haft en ökande trend under senare år.[8]
Sedan 1993 har riksidrottsgymnasiet för volleyboll funnits på Ållebergsgymnasiet. Ursprungligen var det enbart riksidrottsgymnasium för pojkar, medan riksidrottsgymnasiet för flickor fanns i Katrineholm, men sedan 1999 är det gymnasium för bägge könen.[9]
Volleyboll
Förbundet administrerar Sveriges deltagande i internationella tävlingar genom Sveriges herr- och damlandslag samt motsvarande ungdoms- och juniorlandslag. Svenska Volleybollförbundet står årligen som arrangör för seriespel (sedan 1961), Grand Prix (sedan 1997) och supercupen (sedan 2023). I de senare fallen är arrangörskapet delat mellan förbundet och lokala värdföreningar.[8]
Seriespelet har samma upplägg för bägge könen och består av Elitserien (damer, herrar) överst. Denna följs av två division 1-serier (norra respektive södra, för både damer och herrar), sex division 2-serier samt ett varierande antal division 3-serier. Det lag som blir svenska seniormästare bestäms av resultat i Elitserien som består av seriespel följt av cupspel bland de bästa åtta lagen. Det nuvarande upplägget har med mindre variationer funnits sedan säsongen 2015/2016.[10] Innan dess var seriespelet uppdelat i serier under hösten (Elitserien, Superettan, Division 1, Division 2) och serier under våren (Elitserien, Allsvenskan, Vårettan, Vårtvåan, Vårtrean).[11]
Förbundet arrangerar förutom seniortävlingarna även svenska mästerskap för olika ålderskategorier (U23, junior, ungdom och U16). Det finns även ålderskategoritävlingar vid Grand Prix. För barn- och ungdom finns även turneringen Mikasa Challenge.[8]
Enbart lag från Sverige kan spela i Elitserien (och bli svenska mästare). Däremot deltar Jomala IK från Åland, Finland, i seriespel och skulle utan denna begränsning haft möjlighet att kvalificera sig för spel i Elitserien 2011 på damsidan och 2023 på herrsidan.[12][13]
Beachvolley och Snowvolley
Förbundet organiserar Sveriges herr- och damlandslag. Det arrangerar svenska mästerskapen i beachvolley samt Swedish Beach Tour. De svenska mästerskapen består förutom av seniorklassen av ett stort antal åldersklasser både med maxålder (junior, ungdom etc.) samt minimiålder (veteranklasser). Swedish Beach Tour är en tour med flera tävlingar spridda över landet samt en avslutande tourfinal. Förbundet arrangerar även svenska mästerskapet i snowvolley.[8]
Första medlemmarna i SVBF
De 30 första medlemsföreningarna i Svenska Volleybollförbundet.[14] Inom parentes anges datumet föreningarna blev medlemmar i SVBF.
- Sollentuna VK (6 juli 1961)[15]
- Kallhälls BK (29 augusti 1961)[15]
- VBK 60 Stockholm (20 september 1961)[15]
- Norrtälje BF
- IF Otava Stockholm
- Gideonsbergsskolans IF, Västerås
- Bergsholmsklubben, Stockholm
- Köpings DV (senare Kolbäcks VK) (24 oktober 1961)[15]
- Malmö Frisksportarklubb
- Norrköpings Frisksportarklubb
- Västerås Katajaiset
- Uppsala Frisksportarklubb
- Väsby Volleybollklubb
- Frisksportklubben Havsörnen, Malmö
- Sigtuna Humanistiska Läroverks IF
- Bromma KFUM (19 december 1961)[15]
- Svegs Bollklubb
- Alingsås Volleybollklubb
- Söders Frisksportarklubb, Stockholm
- Inkerin Kerho, Borås
- Floby VK (16 januari 1962)
- Hasslösa Volleybollklubb
- Eskilstuna Frisksportarklubb
- S:t Petri Läroverks IF, Malmö
- KFUM Central, Stockholm (5 februari 1962)[15]
- Hallstahammars Finska Förening
- Storkyrkopojkarnas Volleybollgrupp, Stockholm
- Frisksportarklubben Forsfuran, Munkfors
- Glanshammar Rinkarleby JUF (26 februari 1962)[15]
- Sjövalla Frisksportarklubb (20 mars 1962)[15]
Källor
- Ottosson, David (2011). ”Volleybollens etablering i Sverige” (PDF). volleyboll.se. https://www.volleyboll.se/globalassets/svenska-volleybollforbundet-svensk-volleyboll/dokument/dokumentbank/volleybollens-etablering-20110420slutversion.pdf. Läst 3 oktober 2021.
Noter
- ^ [a b] ”Stadgar”. Svenska volleybollförbundet. https://www.volleyboll.se/download/18.4cdaded51885170037e27d2/1685004606338/svbf-stadgar-2023-05-13.pdft. Läst 28 september 2023.
- ^ [a b] ”#SVBF60år – del 1: Volleybollens väg till riksidrott”. Svenska volleybollförbundet. 1 januari 2021. Arkiverad från originalet den 27 oktober 2021. https://web.archive.org/web/20211027030701/https://www.volleyboll.se/Svenskvolleyboll/Nyheter/Nyhetsarkiv/svbf60ardel1volleybollensvagtillriksidrott/. Läst 28 september 2023.
- ^ Före volleybollförbundets bildande var Riksidrottsförbundet medlem
- ^ ”Sweden” (på engelska). CEV. https://inside.cev.eu/institutions/federations/sweden/. Läst 28 september 2023.
- ^ ”Kontakt”. Svenska volleybollförbundet. https://www.volleyboll.se/forbundet/om-oss/kontakt. Läst 28 september 2023.
- ^ [a b] ”Kontakt”. Svenska volleybollförbundet. https://www.volleyboll.se/forbundet/om-oss/kontakt. Läst 28 september 2023.
- ^ David Ottosson (31 augusti 2011). ”Från baltisk flyktingsport till modern tävlingsidrott”. Stockholms universtiet. Arkiverad från originalet den 29 oktober 2020. https://web.archive.org/web/20201029193003/https://www.volleyboll.se/globalassets/svenska-volleybollforbundet-svensk-volleyboll/dokument/ovrigt/volleybollens-etablering--svbf.pdf. Läst 10 februari 2015.
- ^ [a b c d] ”Verksamhetsberättelse 2022”. https://www.volleyboll.se/download/18.3d00015a187a3942b4525896/1682183743861/verksamhetsber%C3%A4ttelse%202022%20230422.pdf. Läst 26 september 2023.
- ^ ”Trio lämnar RIG Falköping i samband med läsårets slut”. Skövde Nyheter. 16 maj 2020. https://www.skovdenyheter.se/2020-05-16/trio-lamnar-rig-falkoping-i-samband-med-lasarets-slut. Läst 4 november 2023.
- ^ ”Tävlingsbestämmelser Volleyboll 2015/2016”. Svenska volleybollförbundet. https://docplayer.se/113344000-Tavlingsbestammelser-volleyboll.html. Läst 28 september 2023.
- ^ ”Tävlingsbestämmelser Volleyboll 2014/2015”. Svenska volleybollförbundet. https://docplayer.se/106639879-Tavlingsbestammelser-volleyboll.html. Läst 28 september 2023.
- ^ ”JIK vill förhandla med SVBF”. Nya Åland. 22 mars 2011. https://www.nyan.ax/sport/jik-vill-forhandla-med-svbf/. Läst 28 september 2023.
- ^ ”Division 1 Herrar Norra 2022/23”. Svenska volleybollförbundet. https://svbf-web.dataproject.com/CompetitionHome.aspx?ID=315. Läst 28 september 2023.
- ^ ”#SVBF60år – del 2: Volleybollvågen som svepte över Sverige”. volleyboll.se. 10 februari 2021. Arkiverad från originalet den 4 oktober 2021. https://web.archive.org/web/20211004175237/https://www.volleyboll.se/Svenskvolleyboll/Nyheter/Nyhetsarkiv/svbf60ardel2volleybollvagensomsvepteoverlandet/. Läst 3 oktober 2021.
- ^ [a b c d e f g h] Ottosson 2011, s. 99.
Externa länkar
- Förbundets webbplats
|