Gripenhielm
Gripenhielm | |
![]() Carl Gripenhielm självavbildning på Gripenhielms Mälarkarta 1689. | |
Ursprung | Skövde, Västergötland Rappestad, Östergötland Sverige ![]() |
---|---|
Upphöjd | 1673 (Friherrlig) |
Sätesgård | Gripenhielmska malmgården Örneholm |
Adlad | 1660 |
Synonym | Figrelius |
Besläktade ätter | Gripendahl Leijonstierna |
![]() | |
Introducerad | Okänt. |
Grad | Adlig ätt nr okänt. |
† Utslocknad i Sverige | |
Utslocknad | 1759 |
Svärdssidan | Ryttmästaren Nils Gripenhielm |
Gripenhielm var en svensk friherrlig släkt som tidigare hette Figrelius, befryndad med ätterna Gripendahl och Leijonstierna.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Gripenhielmska_malmg%C3%A5rden_1700.jpg/250px-Gripenhielmska_malmg%C3%A5rden_1700.jpg)
Ätten härstammar från skolrektorn i Skövde, sedermera kyrkoherden i Rappestad i Östergötland Nicolaus Edmundi. Hans hustru Margareta Nilsdotter var dotter till prosten Nicolaus Hemmingi som undertecknade beslutet från Uppsala möte, och sades förr ha varit befryndad med släkten Forelius vilket dock har omkullkastats. Nicolaus Hemmingi blev far till Daniel Figrelius, adlad Leijonstierna, farfar till Nils, adlad Gripendahl, samt far till Brita vars söner upptog moderns släktnamn Figrelius, och den ovan nämnda Margareta som gifte sig med kyrkoherden Nicolaus Edmundi. Deras barn upptog också släktnamnet Figrelius via modern. En av dessa var Sara Edmundi Figrelia som gifte sig med Magnus Nicolai Celsius och blev stammoder till släkten Celsius.
Ett annat barn, Edmund Figrelius, var professor i historia vid universitetet i Uppsala och slutligen häradshövding i Österbotten[1]. Han var först gift med ärkebiskoparna Johannes Canuti Lenaeus dotter och Petrus Kenicius dotterdotter Barbara Lenaea Clo som tillhörde Bureätten. Hans andra äktenskap med Anna Rålamb var barnlöst. Släkten adlades 1660 på namnet Gripenhielm med denne Edmund, som 1673, samma år han ingick sitt andra äktenskap, upphöjdes till friherre med Örneholm som friherreskap och ägde därtill flera andra gods, däribland ett hus med praktfull trädgård på Kungsholmen i Stockholm.
Ätten utslocknade på svärdssidan med ryttmästaren Nils Gripenhielm år 1759.
Betydelsefulla medlemmar
- Emund Gripenhielm, historieprofessor, poet och riksråd
- Carl Gripenhielm, kartograf och Lantmäteriets första chef.
- Nils Gripenhielm, landshövding över Stora Kopparbergs län
- Axel Johan Gripenhielm, landshövding över Västernorrlands län
- Edmund Gripenhielm (rector illustris), rector illustris vid Lunds universitet
Källor
- Svenskt biografiskt lexikon, Stockholm 1964 och 1967
- Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor, volym 2
- Denna artikel är helt eller delvis baserad på artikeln Gripenhielm Svenskt biografiskt handlexikon (SBH), utgiven 1906.
- ^ ”Emund Gripenhielm - Svenskt Biografiskt Lexikon”. sok.riksarkivet.se. https://sok.riksarkivet.se/sbl/Presentation.aspx?id=13216. Läst 28 juni 2020.