Spisak orbitalnih sistema za lansiranje
Ovo je lista konvencionalnih orbitalnih sistema za lansiranje. Sastoji se od lansirnih vozila i drugih konvencionalnih sistema koji se koriste za postavljanje satelita u orbitu.
Argentina
- ORBIT II – Penzionisan[1]
- TRONADOR – U razvoju[2]
Australija
- AUSROCK IV – Penzionisan
- Eris (Gilmour Space Technologies) – U razvoju
Brazil
- VLS-1 – Penzionisan
- VLM – U razvoju
Kina
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/GPO_comparison_of_Long_March_rockets.jpg/300px-GPO_comparison_of_Long_March_rockets.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/CZ-2F.svg/200px-CZ-2F.svg.png)
- Ceres-1
- Feng Bao 1 – Penzionisan
- Hyperbola-1
- Jielong
- Jielong 1
- Jielong 3
- Kaituozhe-1 – Penzionisan
- Kuaizhou
- Long March
- Long March 1 – Penzionisan
- Long March 1D
- Long March 2
- Long March 2A – Penzionisan
- Long March 2C
- Long March 2D
- Long March 2E – Penzionisan
- Long March 2F
- Long March 3 – Penzionisan
- Long March 3A
- Long March 3B – Penzionisan
- Long March 3B/E
- Long March 3C
- Long March 4
- Long March 4A – Penzionisan
- Long March 4B
- Long March 4C
- Long March 5
- Long March 5B
- Long March 6
- Long March 6A
- Long March 7
- Long March 7A
- Long March 8
- 921 rocket – U razvoju
- Long March 9 – U razvoju
- Long March 11
- Long March 1 – Penzionisan
- Zhuque-1
- ZK-1A
Evropska Unija
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Ariane_5_%28mock-up%29.jpg/200px-Ariane_5_%28mock-up%29.jpg)
- Ariane
- Ariane 1 – Penzionisan
- Ariane 2 – Penzionisan
- Ariane 3 – Penzionisan
- Ariane 4 – Penzionisan
- Ariane 5 – Operativna
- Ariane 6 – U razvoju
- Ariane Next – U razvoju
- Europa – Penzionisan
- Europa I – Penzionisan
- Europa II – Penzionisan
- Vega
- Vega – Operativna
- Vega-C – Operativna
Francuska
- Diamant – Penzionisan
- Diamant A – Penzionisan 1965-1967[3]
- Diamant B – Penzionisan 1970-1971[3]
- Diamant BP4 – Penzionisan 1972-1975[3]
- Zéphyr (Latitude) – U razvoju
Nemačka
- OTRAG – Penzionisan
- Spektrum (Isar Aerospace) – U razvoju[4]
- RFA One (Rocket Factory Augsburg AG) – U razvoju
- SL1 (HyImpulse) – U razvoju
Indija
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Indian_carrier_rockets.svg/300px-Indian_carrier_rockets.svg.png)
- ISRO/DoS sistemi
- SLV-3 – Penzionisan
- Augmented Satellite Launch Vehicle (ASLV) – Penzionisan
- Polar Satellite Launch Vehicle (PSLV)
- PSLV-G – Penzionisan
- PSLV-CA – Operativno
- PSLV-XL – Operativno
- PSLV-DL – Operativno
- PSLV-QL – Operativno
- Geosychronous Satellite Launch Vehicle (GSLV)
- GSLV Mark I – Penzionisan
- GSLV Mark II – Operativno
- GEV: GSLV derived ascent vehicle for RLV ORE campaign.[5][6][7]
- Geosynchronous Satellite Launch Vehicle Mark III (LVM-3)
- LVM 3 – Operativno
- Human-rated LVM 3 – U razvoju
- LVM 3 with semi-cryogenic engine – U razvoju
- Small Satellite Launch Vehicle (SSLV) – Operativno
- Nano Satellite Launch Vehicle (NSLV) – U razvoju
- Unified Modular Launch Vehicle (ULV) – Koncept
- Next Generation Launch Vehicle (NGLV) – Predloženo/Koncept[8][9]
- Privatne agencije
- Vikram rocket family (Skyroot Aerospace):
- Vikram I – U razvoju
- Vikram II – Predloženo
- Vikram III – Predloženo
- Chetak (Bellatrix Aerospace) – U razvoju
- Garuda (Bellatrix Aerospace) – Predloženo
- Agnibaan (AgniKul Cosmos) – U razvoju
- Phoenix (STAR Lab Surat) – Predloženo
- Kalam (STAR Lab Surat) – U razvoju
- RATAN-RLS (ORBITX India) – Predloženo
- ATAL-II-RLS (ORBITX India) – Predloženo
- SLV-1T (Urvyam Aerospace) – Predloženo
- SLV-VT (Urvyam Aerospace) – Predloženo
- Razor Crest Mk-1 (EtherealX) – Predloženo
Indonezija
- RPS-420 (Pengorbitan-1) – U razvoju[10]
- RPS-550 (Pengorbitan-2) – U razvoju[10]
Iran
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a0/Simorgh_SLV.png/200px-Simorgh_SLV.png)
- Safir – Penzionisan
- Simorgh – U razvoju
- Qased
- Qaem 100 – U razvoju
- Zuljanah – U razvoju
Irak
- Al Abid – Napušten u fazi istraživanja i razvoja[11]
Izrael
- Shavit 2
Italija
- SISPRE C-41 – Penzionisan
- Italian LTV SCOUT (jointly with United States of America) – Penzionisan
- AERITALIA/SNIA/BPD ALFA – Penzionisan
- ALENIA/SNIA-BPD SAN MARCO SCOUT (jointly with NASA) – Otkazano
- Vega (jointly with European Space Agency)
- Vega – Penzionisan
- Vega-C – Operational
- T4i Odyssey – U razvoju
Italijanske Rakete
Japan
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/MuRockets.svg/200px-MuRockets.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/H-II_series.png/200px-H-II_series.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Epsilon_rocket.png/100px-Epsilon_rocket.png)
- Lambda – Retired
- L-4S
- Mu – Penzionisan
- M-4S (ja)[12]
- M-3C (ja)[13]
- M-3H (ja)[14]
- M-3S (ja; pl)[15]
- M-3SII (ja; pl)[16]
- M-V
- N – Penzionisan
- N-I
- N-II
- H-I – Penzionisan
- H-II
- H-II – Penzionisan
- H-IIA
- H-IIB – Penzionisan
- H3 – U razvoju
- J-I – Penzionisan
- GX – Отказано
- Epsilon
- SS-520
- ZERO – U razvoju
Malaysia
- DNLV (Independence-X Aerospace) – U razvoju
Novi Zeland
- Electron (Rocket Lab, razvijena je na Novom Zelandu[17] i Sjedinjenim Državama)
- Neutron – U razvoju
Severna Koreja
- Paektusan-1 – Penzionisan
- Unha
- Unha-2 – Penzionisan
- Unha-3
Tajvan
- TSLV – U razvoju[18][19]
- Hapith V – U razvoju[20][21]
- HTTP-3a – U razvoju[22]
Filipini
- Haribon SLS-1 (OrbitX) – U razvoju
Rumunija
- Haas – U razvoju
Sovjetski Savez i države naslednice
- Russia/USSR
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Proton_Zvezda_crop.jpg/150px-Proton_Zvezda_crop.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Soyuz_TMA-9_launch.jpg/150px-Soyuz_TMA-9_launch.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Dnepr_rocket_lift-off_1.jpg/150px-Dnepr_rocket_lift-off_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Angara_missiles.jpg/150px-Angara_missiles.jpg)
- Angara
- CORONA (SSTO) – Otvoreno
- Kosmos – Penzionisan
- Kosmos-1
- Kosmos-2I
- Kosmos-3
- Kosmos-3M
- Lin Industrial projects[23]
- Adler – U razvoju[24]
- Aldan – U razvoju[25]
- Aniva – U razvoju[26]
- Taymyr – U razvoju[27]
- Vyuga – U razvoju
- N1 – Penzionisan
- R-7
- Luna – Penzionisan
- Molniya – Retired
- Molniya-M
- Molniya-L
- Polyot – Penzionisan
- Soyuz family
- Soyuz – Penzionisan
- Soyuz-L
- Soyuz-M
- Soyuz-U – Penzionisan
- Soyuz-U2
- Soyuz-FG
- Soyuz-2
- Soyuz 2.1A
- Soyuz 2.1B
- Soyuz 2.1V
- Soyuz – Penzionisan
- Sputnik – Penzionisan
- Stalker (rocket)[28]
- Voskhod – Penzionisan
- Vostok – Penzionisan
- Vostok-L
- Vostok-K
- Vostok-2
- Vostok-2M
- Soyuz/Vostok
- R-29
- Shtil'
- Volna
- Rus-M – Otkazan
- Start-1
- Universal Rocket
- UR-100
- Rokot
- Strela
- Proton (UR-500) – Penzionisan
- Proton-K
- Proton-M
- UR-100
- Energia – Penzionisan
- Ukraine
- Zenit
- Zenit 2 – Penzionisan
- Zenit-2M – Penzionisan
- Zenit-3SL
- Zenit 3SLB
- Zenit-3F
- R-36
- Dnepr
- Tsyklon
- Tsyklon-2 – Penzionisan
- Tsyklon-3 – Penzionisan
- Tsyklon-4 – Napušten
- Cyclone-4M – U razvoju[29]
Južnoafrička Republika
- RSA – Otkazan
- RSA-1
- RSA-2
- RSA-3
- CHEETAH-1 – U razvoju[30]
Južna Koreja
- Blue Whale 1 (Perigee Aerospace) – U razvoju
- Icarus family (Innospace) – U razvoju[31]
- Icarus-N
- Icarus-M
- Icarus-S
- Naro family
- KSLV-1 (Naro) – Penzionisan[32][33]
- KSLV-2 (Nuri)
Španija
- INTA Family
- INTA Capricornio – Otkazan
- INTA Programa PILUM – U razvoju
- PLD Space Family
- PLD Space Miura 5 – U razvoju
- PLD Space Miura 1 – U razvoju
- Pangea Aerospace Family
- Pangea Aerospace Meso – U razvoju
- Zero 2 Infinity Family
- Zero 2 Infinity Bloostar – U razvoju'
- Celestia Aerospace Family
- Celestia Aerospace Sagittarius – U razvoju
Turska
- UFS – U razvoju od 2007.[34]
Velika Britanija
- Black Arrow – Penzionisan
- Black Prince – Otkazan[35]
- Prime (Orbex) – U razvoju[36]
- Skyrora XL (Skyrora) – U razvoju[37]
- Skylon (Reaction Engines) – U razvoju
SAD
Aktivne
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Atlas_evolution.png/220px-Atlas_evolution.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Delta_EELV_family.png/220px-Delta_EELV_family.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Falcon_rocket_family6.svg/220px-Falcon_rocket_family6.svg.png)
- Alpha (Firefly Aerospace)
- Antares (Northrop Grumman Innovation Systems)
- Atlas V (United Launch Alliance)
- Electron (Rocket Lab) (kompanija Novi Zeland/Sjedinjene Države)
- LauncherOne (Virgin Orbit)
- Minotaur (Northrop Grumman Innovation Systems)
- Minotaur I
- Minotaur IV
- Minotaur V
- Minotaur-C
- Pegasus (Northrop Grumman Innovation Systems)
- Space Launch System (NASA)
- SpaceX launch vehicles
- Falcon 9 Block 5 – Operational
- Falcon Heavy – Operational
Neaktivne
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Saturn_V-Shuttle-Ares_I-Ares_V-Ares_IV-SLS_Block_1_comparison_%282019%29.png/220px-Saturn_V-Shuttle-Ares_I-Ares_V-Ares_IV-SLS_Block_1_comparison_%282019%29.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Titan_Missile_Family.png/220px-Titan_Missile_Family.png)
- Ares – Otkazano
- Ares I
- Ares IV
- Ares V
- Athena – Penzionisan
- Athena I
- Athena II
- Atlas
- Atlas B – Penzionisan
- Atlas D – Penzionisan
- Atlas-Able – Penzionisan
- Atlas-Agena – Penzionisan
- Atlas E/F – Penzionisan
- Atlas H – Penzionisan
- Atlas LV-3B – Penzionisan
- Atlas SLV-3 – Penzionisan
- Atlas-Centaur – Penzionisan
- Atlas G – Penzionisan
- Atlas I – Penzionisan
- Atlas II – Penzionisan
- Atlas III – Penzionisan
- Conestoga – Penzionisan
- Electron (Rocket Lab) (kompanija Novi Zeland/Sjedinjene Države)
- LauncherOne
- Minotaur
- Minotaur I
- Minotaur IV
- Minotaur V
- Minotaur-C
- New Glenn (Blue Origin) – U razvoju[38]
- OmegA – Otkazano
- Orbital Accelerator (SpinLaunch) – U razvoju[39]
- Phantom Express – Otkazan
- Pilot – Penzionisan
- Redstone – Penzionisan
- Juno I
- Sparta
- Jupiter
- Juno II
- Rocket 3 (Astra Space) – Penzionisan
- Saturn
- Saturn I – Penzionisan 1961-1963[40][41]
- Saturn IB – Penzionisan 1966-1975[42][43]
- Saturn V – Penzionisan 1967-1973[44]
- Saturn I – Penzionisan 1961-1963[40][41]
- Scout – Penzionisan
- Scout X-1
- Scout X-2
- Scout X-2B
- Scout X-2M
- Scout X-3
- Scout X-3M
- Scout X-4
- Scout A
- Scout A-1
- Scout B
- Scout B-1
- Scout D-1
- Scout E-1
- Scout F-1
- Scout G-1
- Space Shuttle – Penzionisan
- SpaceX launch vehicles
- Falcon 1 – Penzionisan
- Falcon 1e – Otkazano
- Falcon 5 – Otkazano
- Falcon 9
- Falcon 9 Air – Otkazano
- Falcon 9 v1.0 – Penzionisan
- Falcon 9 v1.1 – Penzionisan
- Falcon 9 Full Thrust – Penzionisan
- Starship – U razvoju
- Super Heavy (booster) – U razvoju
- Terran 1 (Relativity Space) – U razvoju
- Terran R (Relativity Space) – U razvoju
- Thor – Penzionisan
- Thor-Able – Penzionisan
- Thor-Ablestar – Penzionisan
- Thor-Agena – Penzionisan
- Thorad-Agena – Penzionisan
- Thor-Burner – Penzionisan
- Thor DSV-2U – Penzionisan
- Delta
- Thor-Delta – Penzionisan
- Delta A – Penzionisan
- Delta B – Penzionisan
- Delta C – Penzionisan
- Delta D – Penzionisan
- Delta E – Penzionisan
- Delta G – Penzionisan
- Delta J – Penzionisan
- Delta L – Penzionisan
- Delta M – Penzionisan
- Delta N – Penzionisan
- Delta II – Penzionisan
- Delta III – Penzionisan
- Delta IV – Penzionisan
- Delta IV Heavy – Operativna
- Titan – Penzionisan
- Titan II GLV
- Titan 23G
- Titan IIIA
- Titan IIIB
- Titan IIIC
- Titan IIID
- Titan IIIE
- Titan 34D
- Commercial Titan III
- Titan IV
- Vanguard – Penzionisan
- Vector-R – U razvoju
- Vector-H – U razvoju
- Vulcan – U razvoju
Vidi još
- Comparison of orbital launch systems
- Comparison of orbital launcher families
- Liste orbitalnih lansirnih vozila po nosivosti:
- Small-lift launch vehicle (do 2.000 kg do niske Zemljine orbite (LEO)
- Medium-lift launch vehicle (od 2.000 do 20.000 kg do LEO)
- Heavy-lift launch vehicle (od 20.000 do 50.000 kg do LEO)
- Super heavy-lift launch vehicle (preko 50.000 kg do LEO)
Reference
- ^ „Argentina Missile Chronology” (PDF). Архивирано (PDF) из оригинала 2016-03-04. г. Приступљено 2012-12-30.
- ^ „Argentina Plans First Domestic Satellite Launch”. Parabolic Arc. 2011-10-09. Архивирано из оригинала 2017-06-03. г. Приступљено 2013-08-02.
- ^ а б в „Nov. 26, 1965: France Begins Launch Legacy with Diamant”. Space News. Приступљено 13. 8. 2022. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „German startups launch mini-rocket challenge to SpaceX and co.”. France 24 (на језику: енглески). 2021-08-04. Приступљено 2022-05-19.
- ^ „Department of Space,Annual Report 2020-21” (PDF). 4. 3. 2021. стр. 61. Архивирано из оригинала (PDF) 22. 11. 2021. г. „GEV for Orbital Re-entry Experiment (ORE): Launch with 1:8 scale RLV, targeted in first quarter of 2022.” CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „Reusable Launch Vehicle”. www.vssc.gov.in. Приступљено 2022-10-28.
- ^ „75 Major Activities of ISRO” (PDF). стр. 31. Архивирано из оригинала (PDF) 18. 2. 2022. г. „In ORE, a scaled up wing body will be taken to an orbit by an ascent vehicle derived from existing GSLV and it stays in orbit for a stipulated period, re-enter and lands on a runway autonomously. The ascent vehicle has first two stages of GSLV viz S139+4L40S & GS2 and a third stage with modified PS4 propulsion system. The winged body which is a scaled up version of the RLV in RLV-TD HEX-01 mission is the fourth stage and this is called Orbital Re-entry Vehicle (ORV). This has a deployable Landing Gear System.” CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „ISRO developing heavy lift launch vehicles”. The Hindu. 30. 5. 2015. Архивирано из оригинала 12. 2. 2018. г. Приступљено 1. 6. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „ISRO developing new rocket to replace PSLV”. The New Indian Express. 13. 10. 2022. Приступљено 16. 10. 2022. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ а б „Roket Pengorbit Satelit (RPS) Satellite Orbiting Rocket / Satellite Launch Vehicle SLV”. Архивирано из оригинала 2017-03-19. г. Приступљено 2016-04-08.
- ^ „Al-Abid LV”. Архивирано из оригинала 2017-01-10. г. Приступљено 2014-07-06.
- ^ „M-4S / Satellite Launch Vehicles”. ISAS. Архивирано из оригинала 2013-05-16. г. Приступљено 2013-01-07.
- ^ „M-3C / Satellite Launch Vehicles”. ISAS. Архивирано из оригинала 2013-02-18. г. Приступљено 2013-01-07.
- ^ „M-3H / Satellite Launch Vehicles”. ISAS. Архивирано из оригинала 2013-05-16. г. Приступљено 2013-01-07.
- ^ „M-3S / Satellite Launch Vehicles”. ISAS. Архивирано из оригинала 2013-05-16. г. Приступљено 2013-01-07.
- ^ „M-3SII / Satellite Launch Vehicles”. ISAS. Архивирано из оригинала 2012-10-18. г. Приступљено 2013-01-07.
- ^ „Rocket Lab Celebrates Rich Ten-Year History”. Rocket Lab USA. 30. 6. 2016. Архивирано из оригинала 31. 7. 2020. г. Приступљено 29. 3. 2019. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „TSLV”. Архивирано из оригинала 2017-03-02. г. Приступљено 2014-07-06.
- ^ „Launch vehicles - Taiwan (Republic of China)”. Архивирано из оригинала 2020-08-03. г. Приступљено 2020-05-30.
- ^ „Taiwan's TiSPACE Enters Crowded Small Satellite Launch Market with Large Ambitions - SpaceWatch.Global”. 20. 12. 2019. Архивирано из оригинала 2020-08-03. г. Приступљено 2020-05-30. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „TECHNOLOGY - TiSPACE”. Архивирано из оригинала 2021-04-09. г. Приступљено 2019-12-28.
- ^ „About | Arrc”. Архивирано из оригинала 2020-07-17. г. Приступљено 2020-05-30.
- ^ „Home”. Архивирано из оригинала 2017-06-02. г. Приступљено 2016-02-07.
- ^ „Adler smallsat launch vehicle”. Архивирано из оригинала 2017-07-13. г. Приступљено 2016-02-07.
- ^ „Aldan microsat launch vehicle”. Архивирано из оригинала 2017-07-13. г. Приступљено 2016-02-07.
- ^ „Aniva microsat launch vehicle”. Архивирано из оригинала 2017-07-13. г. Приступљено 2016-02-07.
- ^ „Taymyr Microsat Launch Vehicle”. Архивирано из оригинала 2017-06-14. г. Приступљено 2016-02-07.
- ^ „Кто зарабатывает на космосе в России и мире” [Making Money in Space: Russian and International Players] (на језику: руски). RBC Trends. 2021-05-17. Приступљено 2021-11-11.
- ^ Golubeva, Alena (9. 4. 2021). „Максим Дегтярев: «Спрос на выведение грузов на орбиту будет расти»” [Maxim Degtyarev: "The demand for placing cargo into orbit will grow"]. GMK Center (на језику: руски). Приступљено 11. 5. 2021. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „CHEETAH-1”. b14643.de. Архивирано из оригинала 2012-12-27. г. Приступљено 2013-02-02.
- ^ „5t급 국산 우주 로켓엔진 불 뿜었다…하이브리드 로켓엔진 개발하는 이노스페이스는 어떤 기업인가” [A 5t-class domestic space rocket ignited it's engine... Who is Innospace, a company behind the development of a hybrid rocket engine?] (на језику: корејски). 27. 1. 2021. Приступљено 27. 7. 2021. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Tong-hyung, Kim (2008-07-23). „Russia Dragging Feet Over Korean Rocket Launch”. Korea Times. Архивирано из оригинала 2011-05-22. г. Приступљено 2008-12-29.
- ^ „South Korea's First Rocket Launch Might Be Put Off”. Space-Travel.com. 2008-07-24. Архивирано из оригинала 2009-01-29. г. Приступљено 2008-12-29.
- ^ „UFS”. Архивирано из оригинала 2017-12-05. г. Приступљено 2014-07-06.
- ^ „Black Prince (project)”. b14643.de. Архивирано из оригинала 2017-03-10. г. Приступљено 2019-11-11.
- ^ „Startup Company Orbex Reveals Prime Rocket That Could Launch From The U.K. In 2021”. Forbes. 2019-02-07. Архивирано из оригинала 2019-11-04. г. Приступљено 2019-09-12.
- ^ „Skyrora Reveals Launch Of Second Private Rocket From U.K. Soil”. Forbes. 2019-08-08. Архивирано из оригинала 2019-09-04. г. Приступљено 2019-09-12.
- ^ „Jeff Bezos is not screwing around with his plans to colonize space”. ars Technica. 2016-09-12. Архивирано из оригинала 2017-12-03. г. Приступљено 2019-09-12.
- ^ Wattles, Jackie (2022-05-11). „Watch a space startup spin a projectile into the sky at more than 1,000 miles per hour | CNN Business”. CNN (на језику: енглески). Приступљено 2022-08-13.
- ^ Mars, Kelli (2021-10-26). „60 Years Ago: First Launch of a Saturn Rocket”. NASA. Приступљено 2022-08-13.
- ^ Mohon, Lee (2021-03-31). „SA-4 Launches – March 28, 1963”. NASA. Приступљено 2022-08-13.
- ^ Smith, Yvette (2020-02-26). „First Flight of Saturn IB”. NASA. Приступљено 2022-08-13.
- ^ Mohon, Lee (2021-07-14). „Final Launch of the Saturn IB – July 15, 1975”. NASA. Приступљено 2022-08-13.
- ^ „What Was the Saturn V?”. NASA Solar System Exploration. Приступљено 2022-08-13.