Arahnoidalna cista
Arahnoidalna cista | |
---|---|
![]() | |
MRI 25 godina stare žene sa frontotemporalnom arahnoidalnom cistom, sa leve strane | |
Specijalnosti | neurologija |
[uredi na Vikipodacima] |
Arahnoidalna cista је urođena ili stečena „šupljina” u mozgu nastala od jedne od moždanih opni (arahnoidea), čija je unutrašnjost ispunjene tečnošću (najčešće likvorom). Niје povezane sa moždanim komorama, već samo sa arahnoideom.[1][2][3]
Etiolopatogeneza
Arahnoidalna cista je pretežno urođena ili razvojna anomalijama, mada se može javiti i u kasnijem periodu u životu, najčešće kao posledica:[4]
- zapaljenja moždanica,[5]
- tumora,
- krvarenja u mozgu,[6][6]
- jatrogeno nakon nekih hirurških intervencija.
Najčešće je lokalizovana u srednjoj lobanjskoj jami (50-60%), češće sa leve strane i kod osoba muškog pola.[7][8][9]
Arahnoidalne ciste se mogu razviti i u kičmenom kanalu, obično u njegovom grudnom predelu, i to u subduralnom ili epiduralnom prostoru, i tada se teško postavlja dijagnoza, jer su simptomi nespecifični, pa se ponekad slučajno otkriju u sklopu drugih ispitivanja.[10]
Ako arahnoidalna cista vrši pritiska na moždane kanale kanale ili otvore između moždanih komora, i sprečava cirkulaciju likvora, moguća je pojava hidrocefalusa („vodena glava”).
Mogu se javiti i neki hormonski poremećaji, kao npr. prerani pubertet.
Klinička slika
Znaci i simptomi ove razvojne ananomalije, koji zavise od lokalizacije ciste, javljaju se najčešće u periodu ranog detinjstva. Tipični klinički simptomi su:
- glavobolja,
- tinitus,[11]
- mučnina,
- povraćanje,
- konvulzije,
- retki fokalni neurološki znaci.[12]
Dijagnoza
- CT imidžing
Terapija
Većina arahnoidnih cista slučajno se pronađe i ostaje konstantne veličine, što navodi mnoge lekare da preporuče konzervativni tretman.
- Asimptomatske ciste
Kada nisu prisutni simptomi, možda neće biti potrebno lečenje, a pogođene osobe mogu se periodično nadgledati.
- Simptomatske ciste.
Ako se pojave simptomi, stanje cista se može ponovo proceniti i doneti odluka o daljem lečenju Kada je potrebno lečenje, specifična terapija koja se koristi zavisi od:
- prisutnosti simptoma,
- veličine ciste,
- specifičnosti lokalizacije ciste unutar lobanje.
U slučajevima kada se preporučuje lečenje, terapija se tradicionalno sastoji od jednog do dva postupka:
- Otvorene kraniotomijske fenestracije
- 2. ventrikuloperitonealno ranžiranja.
Tokom kraniotomijske fenestracije, deo lobanje se uklanja kako bi se hirurgu omogućio pristup cisti, gde se u zidu ciste otvaraju višestruki otvori (fenestracije), kako bi se cerebrospinalnoj tečnosti omogućilo odvod u subarahnoidni prostor gde se tečnost ponovo vraća u okolno tkivo.. Alternativno, neki slučajevi se mogu lečiti hirurškim umetanjem uređaja (šanta) u cistu kako bi se obezbedila drenaža u ventrikularni sistem mozga ili u trbušnu šupljinu. Ovo će isprazniti cistu i obezbediti adekvatan prolaz za cirkulaciju cerebrospinalne tečnosti.[13]
U novije vreme, napredak u minimalno invazivnoj operativnoj tehnici mozga i baze lobanje omogućio je razvoj endoskopske tehnike, koje se odlikuje:
- kraćim operativnim vremenom,
- manjim brojem komplikacija,
- odličnim ishodima,
- bržim oporavkom,
- ukupnim smanjenim morbiditetom pacijenta.
Iako pristup cisti varira u zavisnosti od njene veličine i lokalizcije, potpuno endoskopsko hirurško lečenje omogućilo je hirurgu superioran pristup bilo kroz fenestraciju, bilo u drugim slučajevima, i to kroz resekciju ciste bez komplikacija i rizika povezanih sa manipulacijom ili povlačenjem mozga .
Spinalne arahnoidne ciste mogu se lečiti potpunim hirurškim uklanjanjem (resekcijom) ciste, ako je to moguće. Operacija generalno dovodi do rešavanja simptoma.[14]
Ipak u nekim slučajevima nije moguće potpuno hirurško uklanjanje kičmene ciste. U takvim slučajevima može biti potrebna fenestracija ili ranžiranje ciste za odvođenje tečnosti.[15][16][14][17]
Ostali tretmani su simptomatski i podržavaju hirurške.[18]
Izvori
- ^ Van Tassel P, Cure JK. Nonneoplastic intracranial cysts and cystic lesions. Semin Ultrasound CT MR. 1995 Jun. 16(3):186-211. [Medline].
- ^ Hughes G, Ugokwe K, Benzel EC. A review of spinal arachnoid cysts. Cleve Clin J Med. 2008 Apr. 75(4):311-5.
- ^ Boltshauser E, et al. Outcome in children with space-occupying posterior fossa arachnoid cyst. Neuropediatrics. 2002;33:118-21.
- ^ De Keersmaecker B, Ramaekers P, Claus F, Witters I, Ortibus E, Naulaers G, et al. Outcome of 12 antenatally diagnosed fetal arachnoid cysts: case series and review of the literature. Eur J Paediatr Neurol. 2015 Mar. 19 (2):114-21. [Medline].
- ^ Gomez Escalonilla CI, et al. Intracranial arachnoid cysts. A study of a series of 35 cases. Rev Neurol. 2001;33:305-11.
- ^ а б De K, et al. Haemorrhage into an arachnoid cyst: a serious complication of minor head trauma. Emerg Med J. 2002;19:365-6.
- ^ Mazurkiewicz-Beldzinska M, Dilling-Ostrowska E. Presentation of intracranial arachnoid cysts in children: correlation between localization and clinical symptoms. Med Sci Monit. 2002;8:462-5.
- ^ Gosalakkal JA. Intracranial arachnoid cysts in children: a review of pathogenesis, clinical features, and management. Pediatr Neurol. 2002;26:93-8.
- ^ Algin O, Hakyemez B, Gokalp G, Korfali E, Parlak M. Phase-contrast cine MRI versus MR cisternography on the evaluation of the communication between intraventricular arachnoid cysts and neighbouring cerebrospinal fluid spaces. Neuroradiology. 2009 May. 51(5):305-12. [Medline].
- ^ Dodd RL, et al. Spontaneous resolution of prepontine arachnoid cyst. Case report and review of the literature. Pediatr Neurosurg. 2002;37:152-7.
- ^ Ottaviani F, et al. Arachnoid cyst of the cranial posterior fossa causing sensorineural hearing loss and tinnitus: a case report. Eur Arch Otorhinolaryngol. 2002;259:306-8.
- ^ Tsutsumi S, Kondo A, Yasumoto Y, Ito M. Asymptomatic huge congenital arachnoid cyst successfully treated by endoscopic surgery--case report. Neurol Med Chir (Tokyo). 2008 Sep. 48(9):405-8. [Medline].
- ^ „Arachnoid Cysts”. NORD (National Organization for Rare Disorders) (на језику: енглески). Приступљено 2021-01-26.
- ^ а б Kabil MS, Shahinian HK. Application of the supraorbital endoscopic approach to tumors of the anterior cranial base. J Craniofac Surg. 2005;16:1070-1074.
- ^ Couvreur T, Hallaert G, Van Der Heggen T et al. Endoscopic treatment of temporal arachnoid cysts in 34 patients [archive], World Neurosurg, 2015;358:734-40
- ^ Greenfield JP, Souweidane MM. Endoscopic management of intracranial cysts. Neurosurg Focus. 2005;19:E7.
- ^ Kabil MS, Shahinian HK. The endoscopic supraorbital approach to tumors of the middle cranial base. Surgical Neurology. 2006;66(:396-401.
- ^ Cincu R, Agrawal A, Eiras J. Intracranial arachnoid cysts: current concepts and treatment alternatives. Clin Neurol Neurosurg. 2007;109:837-843.
Literatura
- Zeng L, Feng L, Wang J, et al. Comparative study on two surgical procedures for middle cranial fossa arachnoid cysts. J Huazhong Univ Sci Technolog Med Sci. 2008 Aug. 28(4):431-4. [Medline].
- Doherty D, Chudley AE, Coghlan G, Ishak GE, Innes AM, Lemire EG. GPSM2 mutations cause the brain malformations and hearing loss in Chudley-McCullough syndrome. Am J Hum Genet. 2012 Jun 8. 90(6):1088-93. [Medline].
- Gelabert-González M, Santín-Amo JM, Aran-Echabe E, García-Allut A. [Imaging diagnosis of arachnoid cysts]. Neurocirugia (Astur). 2015 Nov-Dec. 26 (6):284-91. [Medline].
- Kollias SS, Bernays RL. Interactive magnetic resonance imaging-guided management of intracranial cystic lesions by using an open magnetic resonance imaging system. J Neurosurg. 2001 Jul. 95(1):15-23. [Medline].
Spoljašnje veze
Klasifikacija | D |
---|---|
Spoljašnji resursi |
|
![]() | Molimo Vas, obratite pažnju na važno upozorenje u vezi sa temama iz oblasti medicine (zdravlja). |