Trzebnica
Trzebnica | |
---|---|
![]() | |
Koordinate: 51°18′N 17°3′E / 51.300°N 17.050°E / 51.300; 17.050 | |
Država | ![]() |
Vojvodstvo | Donjošlesko |
Povjat | Trzebnica |
Vlast | |
- gradonačelnik | Marek Długozima |
Površina | |
- Ukupna | 10.6 km²[1] |
Visina | 160[1] |
Stanovništvo (2019.) | |
- Grad | 13,343[1] |
- Gustoća | 1,258 stan. / km²[1] |
Vremenska zona | UTC+1 (UTC+2) |
Poštanski broj | 55-100[1] |
Karta | |
![]() ![]() Trzebnica class=notpageimage| Pozicija Trzebnice u Poljskoj |
Trzebnica (njemački: Trebnitz, češki: Třebnice) je grad od 13,343 stanovnika[1] na jugozapadu Poljske u Donjošleskom vojvodstvu.
Geografske karakteristike
Trzebnica leži udaljena dvadesetak km od Wrocława.
Historija
Osnivanje samostana sa crkvom 1202. čiji su inicijatori i financijeri bili vojvoda Henrik I. Bradati i njegova supruga Hedviga Šleska, bilo je presudno za nastajanje naselja. Godinu dana kasnije biskup Ciprijan doveo je Cistercite iz Bamberga. Gradnja je dovršena 1218. i tako je Trzebnica postala prva cistercitska opatija u Poljskoj. Za ono vrijeme važan vjerski, kulturni i ekonomski centar uz kog je tokom 13. vijek Trzebnica izrasla i dobila gradska prava 1250.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Poland_Trzebnica_-_sanctuary_of_Hedwig.jpg/240px-Poland_Trzebnica_-_sanctuary_of_Hedwig.jpg)
Za vladavine Jana od Češke u 14. vijeku Trzebnica je bila u sastavu Vojvodstva Oleśnica. Periodi prosperiteta prekidani su provalama, pljačkama i epidemijama. U 15. vijeku grad i opatiju opljačkali su Husiti 1432. i 1433., a nakon tog i Crna regimenta Matije Korvina 1474, a dva puta ga je pogodila epidemija kuge.[2]
Od 1526. Šleskom vladaju Habsburgovci, u Trzebnici se podižu nove kuće i osnivaju brojni cehovi. Tridesetogodišnji rat (1618. - 1648.) donio je nova razaranja i gubitke. Obnova grada započela je izgradnjom novih zgrada u opatiji u kasnobaroknom stilu, pa je grad 1776. imao 1977 stanovnika.[2]
Kraljevina Pruska anektirala je taj dio Šleske 1740. pa Trzebnica slijedeća dva vijeka bila pod njemačkim utjecajem. Isprva je bilo loše, kad su 1810. raspušteni i konfiscirani samostani. Kasnije se stanje popravilo razvojem industrije i otvaranjem termi 1888. u koje su dolazili građani Wrocława.[2]
Željeznička pruga do Szczecina podignuta je 1886., električna struja uvedena je 1897. a plin 1910.[2]
Pri samom kraju Drugog svjetskog rata - 25. januara 1945., grad su zauzele jedinice Crvene armije i dobrano ga razorile. Nakon rata je obnavljan i značajno proširen.[2]
Pobratimski gradovi
Trzebnica ima ugovore o partnerstvu sa slijedećim gradovima;[3]
Izvori
Vanjske veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Gmina Trzebnica (pl)