Svetsko drumsko prvenstvo UCI – drumska trka za muškarce
Alfredo Binda (ITA)
Edi Merks (BEL)
Rik van Stenbergen (BEL)
Oskar Freire (ŠPA)
3 puta
![Slovačka](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Flag_of_Slovakia.svg/22px-Flag_of_Slovakia.svg.png)
Šablon:UCI sajdbar
Svetsko drumsko prvenstvo UCI (engl. UCI Road World Championships), često poznato kao Svetsko prvenstvo u biciklizmu (engl. World Cycling Championships), za muškarce je podeljeno u dve discipline: drumsku trku i hronometar. Svetsko prvenstvo u drumskoj vožnji prvi put je održano 1927. i od tada se održava svake godine, osim za vreme Drugog svetskog rata. Pobednik ovog prvenstva dobija majicu duginih boja i nosi je na svim drumskim trkama na kojima učestvuje do sledećeg Svetskog prvenstva u biciklizmu.
Istorija
Prvo Svetsko prvenstvo u biciklizmu održano je 1927. godine na stazi Nirbugring, u današnjoj Nemačkoj. Pobedio je Italijan Alfredo Binda, a podijum su upotpunili Italijani. Naredne dve godine prvenstvo osvajao je Belgijanac Žorž Rons, a zatim su tri puta slavili Italijani — od toga dva puta Alfredo Binda, čiji rezultat od tri osvojena Svetska prvenstva u biciklizmu nije nadmašen.
Poslednjih godina, prvenstvo se održava na kraju sezone u Evropi, nakon Vuelta a Espanje. Pored prvenstva za profesionalce, ranije je bilo organizovano i Svetsko prvenstvo u biciklizmu za amatere.
Svetsko prvenstvo u drumskoj vožnji uz Tur de Frans i Điro d’Italiju čini ’trostruku krunu biciklizma’ — najveće dostignuće u svetu biciklizma. Triplu krunu u sezoni uspeli su da osvoje samo Edi Merks (1974) i Stiven Rouč (1987).
Šestorica biciklista su uspeli da osvoje prvenstvo dve godine zaredom: Žorž Rons (1928/29), Rik Van Stenbergen (1956/57), Rik Van Loj (1960/61), Đani Bunjo (1991/92), Paolo Betini (2006/07) i Peter Sagan (2015/16). Španac Alehandro Valverde ima najviše osvojenih medalja, ali nijednom nije osvojio prvenstvo; ima dve srebrne medalje (2003, 2005) i četiri bronzane (2006, 2012, 2013, 2014).
Australija je dobila svetskog prvaka 2009. kada je Kadel Evans osvojio Svetsko prvenstvo u biciklizmu i postao jedini pobednik van granica Evrope i SAD, dok je prvi neevropski pobednik bio Greg Lemond 1983. godine.
Osvajači medalja
Prvenstva | Zlato | Srebro | Bronza |
---|---|---|---|
Nirbugring 1927. | ![]() | ![]() | ![]() |
Budimpešta 1928. | ![]() | ![]() | ![]() |
Cirih 1929. | ![]() | ![]() | ![]() |
Lijež 1930. | ![]() | ![]() | ![]() |
Kopenhagen 1931. | ![]() | ![]() | ![]() |
Rim 1932. | ![]() | ![]() | ![]() |
Monleri 1933. | ![]() | ![]() | ![]() |
Lajpcig 1934. | ![]() | ![]() | ![]() |
Floref 1935. | ![]() | ![]() | ![]() |
Bern 1936. | ![]() | ![]() | ![]() |
Kopenhagen 1937. | ![]() | Šablon:Country data Nemački rajh Emil Kijevski | ![]() |
Valkenburg 1938. | ![]() | ![]() | ![]() |
Cirih 1946. | ![]() | ![]() | ![]() |
Rems 1947. | ![]() | ![]() | ![]() |
Valkenburg 1948. | ![]() | ![]() | ![]() |
Kopenhagen 1949. | ![]() | ![]() | ![]() |
Morslede 1950. | ![]() | ![]() | ![]() |
Vareze 1951. | ![]() | ![]() | ![]() |
Luksemburg 1952. | ![]() | ![]() | ![]() |
Lugano 1953. | ![]() | ![]() | ![]() |
Zolingen 1954. | ![]() | ![]() | ![]() |
Fraskoti 1955. | ![]() | ![]() | ![]() |
Kopenhagen 1956. | ![]() | ![]() | ![]() |
Varegem 1957. | ![]() | ![]() | ![]() |
Rems 1958. | ![]() | ![]() | ![]() |
Zondvort 1959. | ![]() | ![]() | ![]() |
Sahsenrin 1960. | ![]() | ![]() | ![]() |
Bern 1961. | ![]() | ![]() | ![]() |
Salo 1962. | ![]() | ![]() | ![]() |
Rons 1963. | ![]() | ![]() | ![]() |
Salanšes 1964. | ![]() | ![]() | ![]() |
San Sebastijan 1965. | ![]() | ![]() | ![]() |
Nirbugring 1966. | ![]() | ![]() | ![]() |
Herlen 1967. | ![]() | ![]() | ![]() |
Imola 1968. | ![]() | ![]() | ![]() |
Hezden-Zolder 1969. | ![]() | ![]() | ![]() |
Lester 1970. | ![]() | ![]() | ![]() |
Mendrizio 1971. | ![]() | ![]() | ![]() |
Gap 1972. | ![]() | ![]() | ![]() |
Barselona 1973. | ![]() | ![]() | ![]() |
Montreal 1974. | ![]() | ![]() | ![]() |
Ivuar 1975. | ![]() | ![]() | ![]() |
Ostuni 1976. | ![]() | ![]() | ![]() |
San Kristobal 1977. | ![]() | ![]() | ![]() |
Nirbugring 1978. | ![]() | ![]() | ![]() |
Valkenburg 1979. | ![]() | ![]() | ![]() |
Salanšes 1980. | ![]() | ![]() | ![]() |
Brno 1981. | ![]() | ![]() | ![]() |
Gudvud staza 1982. | ![]() | ![]() | ![]() |
Tal 1983. | ![]() | ![]() | ![]() |
Barselona 1984. | ![]() | ![]() | ![]() |
Đavera del Montelo 1985. | ![]() | ![]() | ![]() |
Kolorado Springs 1986. | ![]() | ![]() | ![]() |
Filah 1987. | ![]() | ![]() | ![]() |
Rons 1988. | ![]() | ![]() | ![]() |
Šamberi 1989. | ![]() | ![]() | ![]() |
Ucunomija 1990. | ![]() | ![]() | ![]() |
Štutgart 1991. | ![]() | ![]() | ![]() |
Benidorm 1992. | ![]() | ![]() | ![]() |
Oslo 1993. | ![]() | ![]() | ![]() |
Agriđento 1994. | ![]() | ![]() | ![]() |
Duitama 1995. | ![]() | ![]() | ![]() |
Lugano 1996. | ![]() | ![]() | ![]() |
San Sebastijan 1997. | ![]() | ![]() | ![]() |
Valkenburg 1998. | ![]() | ![]() | ![]() |
Verona 1999. | ![]() | ![]() | ![]() |
Plue 2000. | ![]() | ![]() | ![]() |
Lisabon 2001. | ![]() | ![]() | ![]() |
Limburg 2002. | ![]() | ![]() | ![]() |
Hamilton 2003. | ![]() | ![]() | ![]() |
Verona 2004. | ![]() | ![]() | ![]() |
Madrid 2005. | ![]() | ![]() | ![]() |
Salcburg 2006. | ![]() | ![]() | ![]() |
Štutgart 2007. | ![]() | ![]() | ![]() |
Vareze 2008. | ![]() | ![]() | ![]() |
Mendrizio 2009. | ![]() | ![]() | ![]() |
Gilong 2010. | ![]() | ![]() | ![]() |
Kopenhagen 2011. | ![]() | ![]() | ![]() |
Valkenburg 2012. | ![]() | ![]() | ![]() |
Firenca 2013. | ![]() | ![]() | ![]() |
Ponferada 2014. | ![]() | ![]() | ![]() |
Ričmond 2015. | ![]() | ![]() | ![]() |
Doha 2016. | ![]() | ![]() | ![]() |
Statistika
|
|
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Zvanični veb-sajt UCI
- p
- r
- u
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Jersey_rainbow.svg/20px-Jersey_rainbow.svg.png)
- 1927. Alfredo Binda
- 1928–1929. Georges Ronsse
- 1930. Alfredo Binda
- 1931. Learco Guerra
- 1932. Alfredo Binda
- 1933. Georges Speicher
- 1934. Karel Kaers
- 1935. Jean Aerts
- 1936. Antonin Magne
- 1937. Éloi Meulenberg
- 1938. Marcel Kint
- 1939–1945. (Drugi svjetski rat)
- 1946. Hans Knecht
- 1947. Theo Middelkamp
- 1948. Briek Schotte
- 1949. Rik Van Steenbergen
- 1950. Briek Schotte
- 1951. Ferdinand Kübler
- 1952. Heinz Müller
- 1953. Fausto Coppi
- 1954. Louison Bobet
- 1955. Stan Ockers
- 1956–1957. Rik Van Steenbergen
- 1958. Ercole Baldini
- 1959. André Darrigade
- 1960–1961. Rik Van Looy
- 1962. Jean Stablinski
- 1963. Benoni Beheyt
- 1964. Jan Janssen
- 1965. Tom Simpson
- 1966. Rudi Altig
- 1967. Eddy Merckx
- 1968. Vittorio Adorni
- 1969. Harm Ottenbros
- 1970. Jean-Pierre Monseré
- 1971. Eddy Merckx
- 1972. Marino Basso
- 1973. Felice Gimondi
- 1974. Eddy Merckx
- 1975. Hennie Kuiper
- 1976. Freddy Maertens
- 1977. Francesco Moser
- 1978. Gerrie Knetemann
- 1979. Jan Raas
- 1980. Bernard Hinault
- 1981. Freddy Maertens
- 1982. Giuseppe Saronni
- 1983. Greg LeMond
- 1984. Claude Criquielion
- 1985. Joop Zoetemelk
- 1986. Moreno Argentin
- 1987. Stephen Roche
- 1988. Maurizio Fondriest
- 1989. Greg LeMond
- 1990. Rudy Dhaenens
- 1991–1992. Gianni Bugno
- 1993. Lance Armstrong
- 1994. Luc Leblanc
- 1995. Abraham Olano
- 1996. Johan Museeuw
- 1997. Laurent Brochard
- 1998. Oscar Camenzind
- 1999. Óscar Freire
- 2000. Romāns Vainšteins
- 2001. Óscar Freire
- 2002. Mario Cipollini
- 2003. Igor Astarloa
- 2004. Óscar Freire
- 2005. Tom Boonen
- 2006–2007. Paolo Bettini
- 2008. Alessandro Ballan
- 2009. Cadel Evans
- 2010. Thor Hushovd
- 2011. Mark Cavendish
- 2012. Philippe Gilbert
- 2013. Rui Costa
- 2014. Michał Kwiatkowski
- 2015–2017. Peter Sagan