John Forbes Nash, Jr.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
John Forbes Nash, Jr. | |
![]() | |
Rođenje | (1928-06-13)13. 6. 1928. Bluefield, Zapadna Virdžinija, SAD |
---|---|
Smrt | 23. 5. 2015. (dob: 86) New Jersey, SAD |
Prebivalište | SAD |
Polje | matematika, ekonomija |
Institucija | Massachusetts Institute of Technology Princeton University |
Alma mater | Princeton University Carnegie Institute of Technology (danas dio Carnegie Mellon University) |
Akademski mentor | Albert W. Tucker |
Poznat po | Nashov ekvilibrij Nashov umetnuti teorem algebarska geometrija djelomične diferencijalne jednadžbe |
Istaknute nagrade | Nobelova nagrada za ekonomiju (1994) |
John Forbes Nash, Jr. (Bluefield, Zapadna Virginia, 13. lipnja 1928. - New Jersey, 23. svibnja 2015.) bio je američki matematičar koji je radio na Teoriji igre (Game theory), diferencijalnoj geometriji i djelom diferencijalnom jednadžbi. Njegove teorije se koriste na području ekonomije, računanja, evolucionarne biologije, umjetne inteligencije, te kod političkih i vojnih teorija. Dobitnik je Nobelove nagrade za ekonomiju 1994. godine. Po njemu je snimljen film Genijalni um (2001.).
Rani život
John Nash je rođen u Bluefieldu. Ime je dobio po svom ocu. Otac mu je bio inženjer elektrotehnike a majka Margaret Virginia Martin je prije udaje radila kao nastavnica. Oba roditelja su htjela visoko obrazovanje za Johna, pa su mu osiguravali enciklopedije, te su mu čak dozvoljavali da polaže napredne matematičke smjerove na obližnjem fakultetu dok je još bio u srednjoj školi. John je dobio stipendiju za Carnegie Institute of Technology, te je magistrirao za samo 3 godine.
Nakon diplomiranja
R.J.Duffin, bivši profesor na CIT fakultetu i Nashov savjetnik je napisao pismo preporuke sa samo jednom rečenicom: This man is a genius (Ovaj čovjek je genij). Nash je prihvaćen na Harvardu, ali je predsjednik matematičkog odjela na Princetonu, Solomon Lefschetz pozvao Nasha u družinu John S.Kennedya. To ga je uvjerilo da ga na Harvardu manje cijene. Na Princetonu je radio na teoriji ravnoteže. 1950.godine je doktorirao sa 28 stranica rada. Teza,pisana pod nadzorom Alberta W. Tuckera sadrži definiciju za ono što će se kasnije zvati Nashova ravnoteža.
Privatni život
1951. odlazi na MIT. Tu upoznaje Aliciu Lopez-Harrison de Lardé studenticu fizike iz El Salvadora s kojom se vjenčao u veljači 1957. godine. 1959. godine odlazi u bolnicu za duševne bolesti zbog shizofrenije. Ubrzo nakon toga rodio mu se sin John Charles Martin Nash. 1963. se rastavio od Alicie. 2001. se ponovno vjenčaju.
Smrt
23. svibnja 2015. je zajedno sa svojom suprugom poginuo u prometnoj nesreći, koja se dogodila kada je taksi s kojim su putovali udaren od strane drugog vozila.[1]
Izvori
- ↑ Smrt Johna Nasha - Telegram.hr, pristupljeno 24. maja 2015.
Vanjske veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Autobiography at the Nobel Prize website
- Nash's home page at Princeton
- p
- r
- u
1969. Ragnar Anton Kittil Frisch / Jan Tinbergen • 1970. Paul Samuelson • 1971. Simon Kuznets • 1972. John Hicks / Kenneth Arrow • 1973. Wassily Leontief • 1974. Gunnar Myrdal / Friedrich Hayek • 1975. Leonid Kantorovich / Tjalling Koopmans
1976. Milton Friedman • 1977. Bertil Ohlin / James Meade • 1978. Herbert Simon • 1979. Theodore Schultz / Arthur Lewis • 1980. Lawrence Klein • 1981. James Tobin • 1982. George Stigler • 1983. Gerard Debreu • 1984. Richard Stone • 1985. Franco Modigliani • 1986. James Buchanan • 1987. Robert Solow • 1988. Maurice Allais • 1989. Trygve Haavelmo • 1990. Harry Markowitz / Merton Miller / William Sharpe • 1991. Ronald Coase • 1992. Gary Becker • 1993. Robert Fogel i Douglass North • 1994. Reinhard Selten / John Forbes Nash / John Harsanyi • 1995. Robert Lucas • 1996. James Mirrlees / William Vickrey • 1997. Robert C. Merton / Myron Scholes • 1998. Amartya Sen • 1999. Robert Mundell • 2000. James Heckman / Daniel McFadden
2001. George A. Akerlof / Michael Spence / Joseph E. Stiglitz • 2002. Daniel Kahneman / Vernon L. Smith • 2003. Robert F. Engle / Clive W. J. Granger • 2004. Finn E. Kydland / Edward C. Prescott • 2005. Robert J. Aumann / Thomas C. Schelling • 2006. Edmund S. Phelps • 2007. Leonid Hurwicz / Eric Maskin / Roger Myerson • 2008. Paul Krugman • 2009. Elinor Ostrom / Oliver E. Williamson • 2010. Peter A. Diamond / Dale T. Mortensen / Christopher A. Pissarides • 2011. Thomas J. Sargent / Christopher A. Sims • 2012. Alvin E. Roth / Lloyd Shapley • 2013. Eugene Fama / Lars Peter Hansen / Robert J. Shiller • 2014. Jean Tirole • 2015. Angus Deaton • 2016. Oliver Hart / Bengt Holmström • 2017. Richard Thaler • 2018. William Nordhaus / Paul Romer • 2019. Abhijit Banerjee / Esther Duflo / Michael Kremer • 2020. Paul Milgrom / Robert B. Wilson • 2021. David Card / Joshua Angrist / Guido Imbens • 2022. Ben Bernanke / Douglas Diamond / Philip H. Dybvig • 2023. Claudia Goldin