Ferdinand Schreiner
Ferdinand Schreiner | |
---|---|
![]() Ferdo Schreiner 1939 godine. | |
Rođenje | (1901-02-25)25. 2. 1901. Zagreb, Austro-Ugarska Monarhija |
Smrt | 1942. (dob: 41) Koncentracijski logor Auschwitz |
Uzrok smrti | ubijen tijekom Holokausta |
Nacionalnost | Jugoslaven |
Ostala imena | Ferdo Šrajner |
Etnicitet | Židov |
Državljanstvo | Kraljevina Jugoslavija |
Zanimanje | industrijalac |
Suprug/a | Greta (Weiss) Schreiner (do 1935) Štefica (Ratz) Schreiner (do smrti 1942) |
Djeca | Paul Schreiner Helga Schreiner |
Roditelji | Armin Schreiner Roza Schreiner |
Rodbina | Leo (Arije) Schreiner (brat) Ella Schreiner (sestra) Hadumi Schreiner (brat) Mira Schreiner (sestra) Otto Schreiner (brat) Vladimir Schreiner (brat) Edo Miklosz Schreiner (ujak) |
Ferdinand Schreiner (Zagreb, 25. 2. 1901 - Koncentracijski logor Auschwitz, 1942), jugoslavenski industrijalac, član zagrebačke porodice Schreiner ubijen za vrijeme Holokausta.
Biografija
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sh/8/8d/Greta%2C_Ferdo_i_mali_Paul_Schreiner_1929.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sh/thumb/7/7b/Ferdo_Schreiner_1936.jpg/200px-Ferdo_Schreiner_1936.jpg)
Ferdinand "Ferdo" Schreiner je rođen 25. 2. 1901 u Zagrebu u židovskoj porodici. Rođen je kao najstariji dijete industrijalca Armina Schreinera i Roze Schreiner. Odrastao je uz sedmero braće i sestara: Ella, Ferdinand, Hadumi, Leo, Mira, Otto i Vladimir, u vili sa bazenom koja se nalazila u zagrebačkoj Deželićevoj ulici br. 30.[1] Otac mu je bio vlasnik više tvornica, te predsjednik uprave tj. devedeset postotni vlasnik tvornice keramike "Zagorka d.d." (danas "Tondach Hrvatska" i "Zagorka d.o.o.")[2] u Bedekovčini.[1][3] "Zagorka d.d." je započela proizvodnju keramičkih proizvoda 1889 godine, a Ferdo je do početka Drugog svjetskog rata bio glavni direktor tvornice.[1] Prije zaposlenja u očevoj tvornici studirao je keramičku tehnologiju u Čehoslovačkoj (tada dio Austro-Ugarske Monarhije). Ondje je upoznao svoju prvu suprugu Gretu (Weiss) Schreiner sa kojom je imao sina Paula i kćer Helgu. 1935 Ferdo se rastao od supruge koja je potom sa njihovom kćeri otišla živjeti u Zagreb. Ferdo je sa sinom ostao živjeti u Bedekovčini u tvorničkom kompleksu u kojem se nalazila dvokatnica u čijemu su se prizemlju nalazili uredi, a na prvom katu stan u kojem su živjeli. Ferdo se nešto kasnije oženio za drugu suprugu Šteficu (Ratz) Schreiner. U Bedkovčini je bio predsjednik mjesne vatrogasne zajednice. Bio je ljubitelj planinarenja. Ferdo je za života bio izuzetno cijenjen u Bedekovčini, kao i cijela porodica Schreiner.[1]
U maju 1941, za vrijeme prve faze istrebljenja jugoslavenskih Židova na području novouspostavljene tvorevine Nezavisne Države Hrvatske (NDH), ustaše su uhapsile Ferdinog oca i ostatak porodice, te zapljenili vilu Schreinerovih u Deželićevoj ulici. Ferdu su tada još ustaše ostavljale na miru. Na badnjak 1941 pred kućom Schreinerovih u Bedekovčini se zaustavio automobil sa dvojicom agenata Gestapa. Dan prije iz kuće su odveli Ferdinu suprugu Šteficu i njezinu majku koja je bila u posjetu. Ferdi i njegovom sinu su naredili da sjednu u automobil, da bi se nakon 150 metara automobil zaustavio kod pružnog prijelaza. Ondje je agent, koji je sjedio sa Paulom na stražnjem sjedalu, otvorio vrata i rekao mu da izađe. U tom času niti Ferdo, niti njegov sin nisu slutili da se više nikada neće vidjeti. Ferdo je isprva bio interniran u logoru Loborgrad, sve do augusta 1942, a zatim je bio prevezen u Zagreb. Odande je vlakom bio deportiran u koncentracijski logor Auschwitz gdje je bio ubijen.[1][4]
Osim Ferde tijekom Holokausta su stradali mnogi članovi porodice Schreiner. Ferdin otac Armin je stradao u koncentracijskom logoru Jasenovac 29. 11. 1941, bio je zaveden pod brojem MS-ZID=128=ZOZ=6674.[1] Ferdina majka Roza i sestra Mira su stradale u jednom od ustaških logora na otoku Pagu,[1][5][6] kćer Helga zajedno sa majkom Gretom u koncentracijskom logoru Stara Gradiška,[1][7] brat Vladimir u koncentracijskom logoru Jadovno,[1][8] brat Otto u Solunu,[9] i dr.[10] Od mnogobrojne porodice Schreiner jedini koji su preživljeli Holokaust su bili Ferdin sin Paul i brat Leo (imigracijom u Izrael promijenio ime i prezime u Arije Aharoni).[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sh/thumb/6/68/Tvornica_Zagorka_u_Bedekov%C4%8Dini_%281%29.jpg/200px-Tvornica_Zagorka_u_Bedekov%C4%8Dini_%281%29.jpg)
Povezano
Reference
- ↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 Paul Schreiner, Suzana Glavaš, 2014, str. 15, 16, 17, 21, 43, 45, 89, 90, 91
- ↑ Informacija o razvoju Tondach Hrvatska d.d.. www.gradimo.hr. Preuzeto 10. 2. 2015
- ↑ Snješka Knežević, 2011, str. 60
- ↑ (en) Ferdinand Schreiner. Stranica svjedočanstva Arie Aharoni (brat). Yad Vashem. Preuzeto 9. 2. 2014
- ↑ (en) Roza Schreiner. Stranica svjedočanstva Arie Aharoni (sin). Yad Vashem. Preuzeto 9. 2. 2014
- ↑ (en) Mira Schreiner. Stranica svjedočanstva Arie Aharoni (brat). Yad Vashem. Preuzeto 9. 2. 2014
- ↑ (en) Helga Schreiner. Stranica svjedočanstva Arie Aharoni (nećakinja). Yad Vashem. Preuzeto 9. 2. 2014
- ↑ (en) Vladimir Schreiner. Stranica svjedočanstva Arie Aharoni (brat). Yad Vashem. Preuzeto 9. 2. 2014
- ↑ (en) Otto Schreiner. Stranica svjedočanstva Arie Aharoni (brat). Yad Vashem. Preuzeto 9. 2. 2014
- ↑ Schreiner-Koprivnica. kehilalinks.jewishgen.org. Preuzeto 1. 2. 2015