Renașterea timuridă
Renașterea timuridă | |
Dată | Secolul al XIV-lea - Secolul al XVI-lea |
---|---|
Locație | Imperiul timurid (Asia Centrală și Persia) |
Patron(i) | ![]() |
Participanți | Dinastia Timuridă Imperiile de praf de pușcă: Imperiul Mogul[1] Imperiul Otoman[2] Imperiul Safavid[2] |
Modifică date / text ![]() |
Data | secolul al XIV-lea - secolul al XVI-lea |
---|---|
Locație | Imperiul Timurid (Asia Centrală și Persia) |
Participanții | Dinastia Timurid Imperiile de praf de pușcă : Imperiul Mogul[3] Imperiul Otoman[2] Imperiul Safavid[2] |
Renașterea timuridă a fost o perioadă istorică din istoria asiatică și islamică, care a cuprins sfârșitul secolului al XIV-lea, cel de-al XV-lea și începutul secolului al XVI-lea. În urma stagnării treptate a Epocii de Aur islamice, în Imperiul Timurid, cu sediul în Asia Centrală condus de dinastia Timuridă, s-a produs o renaștere a artelor și științelor. Mișcarea s-a răspândit în întreaga lume musulmană.[4] Cuvântul de origine franceză renaștere definește o perioadă ca fiind una de renaștere culturală. Folosirea termenului pentru descrierea acestei perioade a ridicat rezerve în rândul savanților, între care unii o văd ca pe un cântec de lebădă al culturii timuride.[4][5]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/Amir_Timur_%289333672292%29.jpg/55px-Amir_Timur_%289333672292%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Herat_Congregational_Mosque_-Afghanistan.jpg/167px-Herat_Congregational_Mosque_-Afghanistan.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/Samarcanda%2C_Gur-e_Amir_02.jpg/113px-Samarcanda%2C_Gur-e_Amir_02.jpg)
Renașterea timuridă a fost puțin mai devreme decât mișcarea Renașterii în Europa.[6][7] Unii au descris-o ca fiind egală în faimă cu Quattrocento italian.[5] Renașterea timuridă a atins apogeul în secolul al XV-lea, după sfârșitul perioadei de invazii și cuceriri mongole.
Bazată pe idealurile islamice,[8] bazele Renașterii timuride includ reconstrucția Samarkandului și inventarea șahului lui Timur Lenk de către Timur, domnia lui Șah Rukh și a consoartei sale Gohar Șad în Herat (un oraș care rivaliza cu Florența Renașterii italiene ca centru al unei renașteri culturale),[9][10] perioada astronomului și matematicianului Ulugh Beg(d) (împreună cu notabili alți polihistori și savanți islamici) și construirea unor centre de învățare suplimentare de către patronul artei Sultan Husayn Bayqara(d).[11] Domnia timuridă a experimentat un interes reînviat pentru arta persană clasică. Au fost întreprinse proiecte de construcție la scară largă, creându-se mausolee, medrese și kitabhane - ateliere de carte islamică medievală. Studiile matematice și astronomice au fost revigorate, iar la începutul secolului al XVI-lea s-a atins stăpânirea armelor de foc.
Comisioanele majore din timpul vieții lui Timur au fost Palatul de vară din Șahrisabz, Moscheea Bibi-Khanym și construcția Registanului(d).[12] Orașul Herat a devenit în această perioadă un important centru al vieții intelectuale și artistice în lumea musulmană.[12] Samarkand, un centru de studii academice care a fost distrus anterior în timpul cuceririi mongole a Horezmului, a devenit centrul Renașterii și al civilizației islamice în general datorită reconstrucției din perioada respectivă.[13]
Renașterea timuridă a fost diferită de evoluțiile culturale și artistice anterioare ale dinastiei Buyid prin faptul că nu a fost o renaștere directă a modelelor clasice, ci mai degrabă o lărgire a atractivității lor culturale prin includerea mai multor stiluri colocviale în limba persană. Renașterea timuridă a fost moștenită de către India Mogulă[14][15][16] și a avut o influență semnificativă asupra celorlalte state din epoca islamică a prafului de pușcă (Turcia otomană și Iranul safavid).[17]
Galerie
- Sultanul Husayn Bayqara(d), un patron al artei, a construit mai multe centre de învățare.
- Ulugh Beg și Ali Qushji în observator.
- Observatorul Ulugh Beg și Medresa sa au fost un centru important de studiu astronomic în Asia Centrală.
- Teorema lui Al-Kashi
Note
- ^ „The Art of the Timurid Period (ca. 1370–1507)”. www.metmuseum.org. Accesat în .
- ^ a b c d Dale, Stephen Frederic (). „The Legacy of the Timurids”. Journal of the Royal Asiatic Society (în engleză). 8 (1): 43–58. doi:10.1017/S1356186300016424. ISSN 1474-0591.
- ^ "The Art of the Timurid Period (ca. 1370–1507)". www.metmuseum.org. Retrieved 2021-03-11.
{{cite web}}
: CS1 maint: url-status (link) - ^ a b Subtelny, Maria Eva (noiembrie 1988). „Socioeconomic Bases of Cultural Patronage under the Later Timurids”. International Journal of Middle East Studies. 20 (4): 479–505. doi:10.1017/S0020743800053861. Accesat în .
- ^ a b Ruggiero, Guido (). A Companion to the Worlds of the Renaissance, Guido Ruggiero. ISBN 9780470751619. Accesat în .
- ^ The Connoisseur - Volume 219 - Page 128
- ^ Europe in the second millenium: a hegemony achieved?
- ^ World History as the History of Foundations, 3000 BCE to 1500 CE By Michael Borgolte, page 293
- ^ Periods of World History: A Latin American Perspective - Page 129
- ^ The Empire of the Steppes: A History of Central Asia - Page 465
- ^ „Timurids”. The Columbia Encyclopedia (ed. Sixth). New York City: Columbia University. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b „The Art of the Timurid Period (ca. 1370–1507)”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Timurids”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Strange Parallels: Volume 2, Mainland Mirrors: Europe, Japan, China, South Asia, and the Islands: Southeast Asia in Global Context, C.800-1830 by Victor Lieberman Page 712
- ^ Imperial Identity in the Mughal Empire by Lisa Page 4
- ^ Sufism and Society: Arrangements of the Mystical in the Muslim World, 1200–1800 edited by John Curry, Erik Ohlander, Page 141
- ^ The Silk Road: A Very Short Introduction by James A. Millward.