Râul Crăiasa
Râul Crăiasa | |
(Râul Pietrele Roșii) | |
Date geografice | |
---|---|
Bazin hidrografic | Dunării ![]() |
Zonă de izvorâre | Munții Bihor, Muntele Târău |
Cotă la izvor | 1135 m.d.m. |
Coordonate la izvor | 46°31′57″N 22°37′22″E ({{PAGENAME}}) / 46.53250°N 22.62278°E |
Emisar | Crișul Negru |
Cotă la vărsare | 210 m.d.m. |
Punct de vărsare | Sudrigiu |
Date generale | |
Țări traversate | România ![]() |
Localizare | Județul Bihor, România |
Afluenți de stânga | Brusturi, La Goiște |
Afluenți de dreapta | Fagu Pârâul Prelucilor |
Principalele localități traversate | Giulești, Chișcău, Brădet, Stâncești, Dumbrăvani, Sudrigiu |
Modifică date / text ![]() |
Râul Crăiasa este un curs de apă, afluent al râului Crișul Negru. Cursul superior, amonte de confluența cu Râul Fagu este cunoscut și sub numele de Râul Pietrele Roșii.
Legende
Conform unei legende a locului, odată, o împărăteasă trecând cu caleașca prin zonă a oprit să se răcorescă în apele sale limpezi și reci. De atunci pârâul este cunoscut cu numele de "Crăiasa". O altă legendă povestește că "vâlva" băilor din munte (a minelor, n.n.), Crăiasa, dăruia fiecărei fete de măritat câte un ou de aur drept zestre. Lăcomia și răutatea oamenilor care nu s-au mulțumit cu darul ei, ci au încercat să-i fure găina cu ouă de aur, a umplut-o de amărăciune, determinând-o să se ascundă în fundul pământului, iar de atunci oamenii caută mereu în unda pârâului Crăiasa, sau în apele Crișului Negru, "lacrimile de aur ale vâlvei băilor". (I. Degău, N. Brânda, "Beiușul și lumea lui")
Referințe
- Administrația Națională Apelor Române - Cadastrul Apelor - București
- Institutul de Meteorologie și Hidrologie - Rîurile României - București 1971
- Trasee turistice - județul Bihor [1]
- Vladimír Papáč & Jozef Psotka - Drăcoaia Cave in the Sighiștel valley, Bihor Mountains Arhivat în , la Wayback Machine.
Hărți
- Harta munții Bihor-Vlădeasa [2]
- Harta munții Apuseni [3]