Județul Năsăud (interbelic)
Județul Năsăud | |||||
| |||||
Provincie: | Transilvania | ||||
Reședința: | Bistrița | ||||
Populație: •Total 1930: | Locul 144.131 loc. | ||||
Suprafață: •Total: | Locul 4.326 km² | ||||
Perioadă de existență: | ' | ||||
Subdiviziuni: | (inițial) patru plăși (ulterior) șase plăși | ||||
Modifică text ![]() |
Județul Năsăud a fost o unitate administrativă de ordinul întâi din Regatul României, aflată în regiunea istorică Transilvania. Reședința județului era orașul Bistrița.
Întindere
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/1938_map_of_interwar_county_Nasaud.jpg/310px-1938_map_of_interwar_county_Nasaud.jpg)
Județul se afla în partea central-nordică a României Mari, în nordul regiunii Transilvania. Teritoriul județului interbelic se regăsește în actualul județ Bistrița-Năsăud. Județul se învecina la sud cu județul Mureș și cu o mică porțiune din județul Cluj, la vest cu județul Someș, la nord cu județul Maramureș, iar la est cu județele Câmpulung și Neamț. Județul Năsăud a fost succesorul comitatului Bistrița-Năsăud care a funcționat în perioada 1876-1920.
Organizare
Județul era împărțit în inițial în patru plăși:[1]
- Plasa Bârgău,
- Plasa Năsăud,
- Plasa Rodna și
- Plasa Șieu.
Ulterior numărul plășilor județului a devenit șase, prin înființarea a două plăși noi:
- Plasa Centrală și
- Plasa Lechința.
Populație
Conform datelor recensământului din 1930 populația județului Năsăud era de 144.131 locuitori, dintre care 71,5% români, 14,4% germani, 5,2% maghiari, 4,4% evrei, 4,1% țigani ș.a. Ca limbă maternă domina limba română (73,9%), urmată de germană (14,6%), maghiară (5,0%), idiș (4,1%) ș.a.[2] Din punct de vedere confesional locuitorii județului Năsăud s-au declarat în proporție de 60,2% greco-catolici, 15,5% lutherani, 13,8% ortodocși, 4,4% mozaici, 3,6% reformați, 2,3% romano-catolici ș.a.[3]
Mediul urban
Populația urbană a județului era în 1930 de 17.640 de locuitori, dintre care 48,4% români, 25,8% germani, 14,7% evrei, 8,3% maghiari. Ca limbă maternă în mediul urban domina limba română (48,5%), urmată de germană (26,9%), idiș (13,9%), maghiară (9,0%) ș.a. Din punct de vedere confesional orășenimea era alcătuită din 38,7% greco-catolici, 23,8% lutherani, 14,9% mozaici, 10,4% ortodocși, 6,5% romano-catolici, 5,3% reformați ș.a.
Materiale documentare
- Populația județului în anul 1930, după etnie și limbă maternă
- Populația județului în anul 1930, după etnie și limbă maternă
- Populația județului în anul 1930, după etnie și limbă maternă
- Populația județului în anul 1930, după etnie și limbă maternă
- Populația județului în anul 1930, după religie
- Populația județului în anul 1930, după religie
Referințe
Legături externe
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Portretul României Interbelice - Județul Năsăud
|
|