Zenobia av Armenia
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Mtskheta
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Artasjat
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Zenobia (1. århundre etter Kristus) var en en kongelig iberisk prinsesse fra Pharnavaziddynastiet.
Hun var datter av kong Mithradaes av Armenia og gift med kong Rhadamistos[1] med hvem hun var dronning av Armenia fra 51–53 og igjen fra 54–55. Etter et opprør måtte Rhadamistos flykte sammen med sin gravide hustru. For ikke å bli tynget av henne og fanget av sine fiender, ba Zenobia Rhadamistos om å avslutte livet hennes. Han tok da sin krumsabel og stakk henne for deretter å la liket flyte i Aras før han flyktet videre. Zenobia var dog ikke død og hun ble senere funnet ved elvebredden av noen gjetere som tok henne med til ektemannens fiende kong Tiridates. Han tok vel vare på henne som et medlem av kongehuset. Ektemannen ble henrettet som forræder i 58.[2]
Stoffet ble bearbeidet i operaen Radamisto av Georg Friedrich Händel og i den mange ganger innspilte operalibretto Zenobia av Pietro Metastasio.