William Buckland
William Buckland | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 12. mars 1784[1][2][3][4]![]() Axminster | ||
Død | 14. aug. 1856[3]![]() Islip | ||
Beskjeftigelse | Kurator, paleontolog, fysiker, geolog, botaniker, teolog, pastor ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | Corpus Christi College (Oxford) (1801–1805) (akademisk grad: bachelorgrad) Winchester College Blundell's School Corpus Christi College (Oxford) (–1808) (akademisk grad: Master of Arts) | ||
Ektefelle | Mary Buckland | ||
Barn | Francis Trevelyan Buckland | ||
Nasjonalitet | England | ||
Medlem av | Royal Society Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina Linnean Society of London American Academy of Arts and Sciences | ||
Utmerkelser | Fellow of the Royal Society Copleymedaljen (1822)[5] Fellow of the Geological Society of London Medlem av American Academy of Arts and Sciences Fellow Wollastonmedaljen (1848)[6] | ||
William Buckland på Commons |
William Buckland (født 12. mars 1784, død 14. august 1856) var en britisk teolog som ble dekan i Westminster. Han var også geolog og paleontolog.
Liv og virke
Buckland skrev den første fullstendige avhandlingen om en fossil dinosaur, det var en reptil som han kalte Megalosaurus. I et annet arbeid beviste han at Kirkdale Cave hadde vært en forhistorisk hyenehule. Dette ble han tildelt Copley-medaljen for. Den ble rost som et eksempel på hvordan vitenskapelig analyse kunne rekonstruere fjerne hendelser. Han var banebrytende for bruken av fossilisert avføring for å rekonstruere økosystemer, og skapte begrepet koprolitter.[trenger referanse]
Buckland fulgte Gap Theory i å tolke den bibelske beretningen om Genesis som to vidt adskilte episoder av skapelsen. Det hadde dukket opp som en måte å forene den bibelske beretningen med funn i geologi som antydet at jorden var veldig gammel. Tidlig i karrieren trodde Buckland at han hadde funnet bevis på den bibelske flommen, men så senere at istidsteorien til Louis Agassiz ga en bedre forklaring, og spilte en betydelig rolle i å fremme den.[trenger referanse]
Referanser
- ^ Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/William-Buckland, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 27. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w65144j2, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Royal Society, «Award winners : Copley Medal», verkets språk engelsk, besøkt 30. desember 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.geolsoc.org.uk, besøkt 21. desember 2020[Hentet fra Wikidata]
- v
- d
- r
- Astley Cooper (1801)
- William Hyde Wollaston (1802)
- Richard Chenevix (1803)
- Smithson Tennant (1804)
- Humphry Davy (1805)
- Thomas Andrew Knight (1806)
- Everard Home (1807)
- William Henry (1808)
- Edward Troughton (1809)
- Benjamin Collins Brodie (1811)
- William Thomas Brande (1813)
- James Ivory (1814)
- David Brewster (1815)
- Henry Kater (1817)
- Robert Seppings (1818)
- Hans Christian Ørsted (1820)
- Edward Sabine / John Herschel (1821)
- William Buckland (1822)
- John Pond (1823)
- John Brinkley (1824)
- François Arago / Peter Barlow (1825)
- James South (1826)
- William Prout / Henry Foster (1827)
- George Biddell Airy (1831)
- Michael Faraday / Siméon Denis Poisson (1832)
- Giovanni Antonio Amedeo Plana (1834)
- William Snow Harris (1835)
- Jöns Jakob Berzelius / Francis Kiernan (1836)
- Antoine César Becquerel / John Frederic Daniell (1837)
- Carl Friedrich Gauss / Michael Faraday (1838)
- Robert Brown (1839)
- Justus von Liebig / Jacques Charles François Sturm (1840)
- Georg Ohm (1841)
- James MacCullagh (1842)
- Jean-Baptiste Dumas (1843)
- Carlo Matteucci (1844)
- Theodor Schwann (1845)
- Urbain Le Verrier (1846)
- John Herschel (1847)
- John Couch Adams (1848)
- Roderick Murchison (1849)
- Peter Andreas Hansen (1850)