Thandika Mkandawire
Thandika Mkandawire | |||
---|---|---|---|
Født | 10. okt. 1940[1]![]() | ||
Død | 27. mars 2020![]() Stockholm[2] | ||
Beskjeftigelse | Samfunnsøkonom ![]() | ||
Utdannet ved | Ohio State University | ||
Nasjonalitet | Malawi | ||
Utmerkelser | Distinguished Africanist Award (1996)[3] |
Thandika Mkandawire (født 10. oktober 1940 i Gwanda i Sør-Rhodesia, død 27. mars 2020 i Stockholm) var en malawisk-svensk nasjonaløkonom og intellektuell. I sin forskning fokuserte han på økonomisk utvikling og sosialpolitikk.
Biografi
Mkandawire vokste opp i Sør-Rhodesia og fra 1953 i Nyasaland der han studerte ved Zomba Catholic Secondary School.[4] Som ung journalist engasjerte han seg i selvstendighetsbevegelsen i Nyasaland, men ble i 1965 tvunget i eksil i samband med at landets første president Kamuzu Banda gjorde landet til en ettpartistat. Mkandawire fikk da politisk asyl i Sverige og ble senere svensk statsborger.[5]
Mkandawire tok sin fil.kand. og mastergradseksamen i økonomi ved Ohio State University i USA og studerte så videre ved Stockholms universitet.[6]
Han har arbeidet ved Stockholms universitet og University of Zimbabwe.[6] Han var i 1978 en av grunnleggerne av den Dakar-baserte panafrikanske organisasjonen Council for the Development of Social Science Research in Africa (CODESRIA), og dens sjef årene 1985–1996.[5]
I årene 1996–2006 var han sjef for FNs forskningsinstitutt for sosial utvikling (UNRISD). Som professor satt han fra 2010 i styret for African Development ved London School of Economics och Political Science.
Utmerkelser i utvalg
Mkandawire ble i 2011 til æresdoktor ved Helsingfors universitet,[7] University of Ghana, York University i Canada, og Rhodes University i Sør-Afrika.[8][9] I 2009 innehadde han Olof Palmes gjesteprofessorat for fred ved Institutet för framtidsstudier.[10]
Mkandawire døde i Stockholm den 27. mars 2020 av komplikasjoner forårsaket av covid-19, etter en slag i januar.[6][11]
Publikasjoner i utvalg
- WEP research: a critical review (eng). Stockholm: Swedish agency for research coop. with developing countries [Beredningen för u-landsforskning] (SAREC. 1976.
- Our continent, our future: African perspectives on structural adjustment (eng). Trenton, NJ: Africa World Press. 1999. ISBN 0-86543-704-1.
- Mkandawire, Thandika ed. 2004 (på eng). Social Policy in a Development Context. Basingstoke: Palgrave Macmillan.
- Mkandawire P. Thandika, red. (2005). African intellectuals: rethinking politics, language, gender and development (eng). Dakar: Codesria in association with Zed Books. ISBN 2869781458.
- Mkandawire, Thandika, 2011 (på eng). "Institutional Monocropping and Monotasking in Africa," i Good Growth and Governance in Africa: Rethinking Development Strategies Akbar Noman, Kwesi Botchwey, Howard Stein, and Joseph E. Stiglitz. ISBN 9780199698561
- Africa: beyond recovery (eng). Legon, Accra, Ghana: University of Ghana. 2015. ISBN 978-9988-8602-0-2.
Referanser
- ^ Virtual International Authority File, VIAF-ID 12357457, besøkt 25. mai 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nyasatimes.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ web.archive.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ «An awakening giant» (engelsk). The Economist. Besøkt 3. april 2020.
- ^ a b Ibbo Mandaza (2. april 2020). «Thandika Mkandawire : an intellectual giant and incorrigible Pan-African» (engelsk). The Africa Report. Besøkt 3. april 2020.
- ^ a b c «Thandika Mkandawire dies: Tributes pour on accomplished Malawian scholar» (engelsk). Nyasa Times. 27. mars 2020. Besøkt 3. april 2020.
- ^ «Under promotionen vid statsvetenskapliga fakulteten firar vi nya och gamla opinionsbildare - bland andra promoveras Paavo Lipponen och Vappu Taipale till hedersdoktorer». Helsingfors universitet. 30. mars 2011. Besøkt 3. april 2020.
- ^ «Honorary degree recipient Thandika Mkandawire tells grads to speak truth to power» (engelsk). York University, Canada. 17. oktober 2018. Besøkt 3. april 2020.
- ^ «Thandika Mkandawire, 1940 – 2020» (engelsk). Nordic Africa Institute. 31. mars 2020. Besøkt 3. april 2020.
- ^ «Olof Palmes gästprofessur 2009, innehavare, professor Thandika Mkandawire.». Vetenskapsrådet. Besøkt 3. april 2020.
- ^ «Farewell Thandika - Africa’s Shining Intellectual Light» (engelsk). Politico SL. Besøkt 15. april 2020.