Svanviken arbeidskoloni
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/%E2%80%9DSm%C3%A5hjemmene%E2%80%9D_1910-1930%2C_Svanviken_arbeidskoloni_%285572047384%29.jpg/250px-%E2%80%9DSm%C3%A5hjemmene%E2%80%9D_1910-1930%2C_Svanviken_arbeidskoloni_%285572047384%29.jpg)
Svanviken arbeidskoloni, også kalt Svanviken Arbeiderkoloni, var en arbeids- og boinstitusjon i Eide i Hustadvika kommune på Nordmøre der «omstreiferfamilier» i Norge skulle vennes til å bli fastboende.[1] Stedet var i drift fra 1908 til 1989 under styring av Norsk misjon blant hjemløse.[2] Oppholdet var preget av kontroll og umyndiggjøring.[1]
Historie
I 1907 ble Foreningen til Modarbeidelse af Omstreifervæsenet, en organisasjon som fra 1935 ble kalt Norsk misjon blant hjemløse, tildelt ansvaret av regjeringen å bosette «omstreiferne».[1] Året etter, i 1908, kom de første familiene til misjonens arbeidskoloni på Svanviken.[1]
Arbeidskolonien ble brukt med det formål å assimilere mindre stedsbundne folkegrupper som tatere inn i en akseptabel livsstil etter misjonens målestokk. Dette ble oftest gjort under tvang, med trussel om å miste barn eller annen straff som eneste andre utvei. Da mange ble sendt til arbeidskolonien etter å ha blitt fanget opp av sosiale tjenester eller politi, var det for mange tilsynelatende en bedre løsning å dra dit og forsøke å tilpasse seg en mer akseptert livsstil, enn å risikere verre straff.[3] Støtte til å skaffe seg fast bosted etter oppholdet var brukt for å lokke beboerne over til en mer akseptert livsførsel, men med en overhengende trussel om annen straff er graden av valgfrihet diskutabel. Sterilisering av beboerne på Svanviken ble også gjort i utstrakt grad, ofte under trussel om andre konsekvenser, som frafall av bostøtten etter oppholdet eller å bli fratatt sine barn.[2] Grunnen til steriliseringen var at man mente omstreifernes livsstil var arvelig, og at de ikke egnet seg til å oppdra barn.[4]
Vibeke Løkkebergs dokumentar om leiren som en del av NRK-serien Vindu mot vår tid i 1973[3] skapte i sin tid nok oppstuss og påfølgende diskusjon til at den til sist ble avviklet.[5]
Noen av lokalene på Svanviken har etter den tid blitt brukt til andre formål, som blant annet rusavvenning.[6] Barnehagedriften ble overtatt av kommunen i 1989 og betjener i dag lokalbefolkningen.[7]
- «Svanviken arbeidskoloni». Teksten på plakaten er: «SVANVIKEN ARBEIDSKOLONI. Besøk henvendelse til styreren.»Foto: Ukjent/Riksarkivet
- «Svanviken Arbeiderkoloni pr. Kr.sund N. Fjøs og Laavebygning» omkring 1915
- «Svanviken Arbeiderkoloni pr. Kr. sund N. Sommerfjøset» omkring 1915Postkort: Nasjonalbiblioteket
- «Potetopptaking 1915, Svanviken arbeidskoloni»Foto: Ukjent/Riksarkivet
- «Barnehaven, Svanviken arbeidskoloni» 1923Foto: Ukjent/Riksarkivet
- «Familie ved avreise, Svanviken arbeidskoloni»Foto: Ukjent/Riksarkivet
Referanser
- ^ a b c d Universitetet i Oslos Norgeshistorie.no om Svanviken arbeidskoloni
- ^ a b «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 18. oktober 2016. Besøkt 17. oktober 2016.
- ^ a b https://tv.nrk.no/serie/vindu-mot-vaar-tid/FOLA08002873/13-12-1973
- ^ Norgeshistorie.no, Per Haave, «Sterilisering av kvinner i Svanviken arbeidskoloni». Hentet 15. okt. 2020.
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 19. oktober 2016. Besøkt 17. oktober 2016.
- ^ «Kirkens sosialtjeneste: Rustiltak på Svanviken i Eide». Arkivert fra originalen 18. oktober 2016. Besøkt 17. oktober 2016.
- ^ «Svanviken Barnehage». Arkivert fra originalen 18. oktober 2016. Besøkt 17. oktober 2016.
Eksterne lenker
- (en) Svanviken arbeidskoloni – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Kildenett.no om Svanviken arbeidskoloni Arkivert 18. oktober 2016 hos Wayback Machine.
- Søkbar digitalkopi av Agnar Austviks Svanviken gjennom 70 år : 1908-1978 : festskrift ved jubileet 1978
- Søkbar digitalkopi av Leif Bodin Larsens Tatere før og nå : oppreisning for et folk (1997)
- Svanviken arbeidskoloni, artikkel hos Norgeshistorie.no