Respirasjonssvikt
Respirasjonssvikt | |||
---|---|---|---|
Område(r) | Pulmonologi | ||
Ekstern informasjon | |||
ICD-10-kode | J96.9 | ||
ICD-9-kode | 799.02 | ||
ICPC-2 | R99 | ||
DiseasesDB | 6623 | ||
eMedicine | 167981 | ||
MeSH | D012131 |
Respirasjonssvikt er innen medisin en tilstand der respirasjonssystemet ikke klarer å sørge for tilstrekkelig oksygenering av blodet (hypoksemi), enten med eller uten svikt i eliminasjon av karbondioksid (hyperkapni). Oppdelingen i type 1 og 2 skjer på basis av om forhøyede CO2-nivåer er til stede eller ikke.
Diagnose
Respirasjonssvikt regnes for å være til stede når PaO2 < 8,0 kPa eller PaCO2 > 6,0 kPa. Noen andre kriterier er blodets pH < 7,35 og SaO2 < 90 %.
Typer
Type 1
- Type 1 respirasjonssvikt er definert som hypoksi uten hyperkapni, dvs pasienten er hypoksisk med normo- eller hypokapni. Årsaken er som regel at alveolene i lungene ikke har tilstrekkelig blodtilførsel til at en effektiv gassutveksling kan skje.
- Årsaker:
- Lungeemboli
- Lungebetennelse
- Respiratorisk distressyndrom (RDS)
Type 2
- Type 2 respirasjonssvikt er definert som hypoksi med hyperkapni. Dette skyldes utilstrekkelig tilførsel av frisk luft til alveolene i lungene, og dermed en oppsamling av CO2 i blodet siden gassutveksling ikke kan skje.
- Årsaker:
- Redusert kapasitet for respirasjonsarbeid (f.eks. om pasienten er utslitt)
- Redusert friskt lungevolum tilgjengelig for ventilasjon (som f.eks i emfysem)
- Nevromuskulær sykdom (f.eks. Guillain-Barre-syndrom, Myasthenia gravis)
- Respiratorisk sedasjon (f.eks. morfin-overdose)
- Store traumer på brystkassen
Eksterne lenker
- Forskningsrapport: Effekt av langtids mekanisk ventilasjon (LTMV) del 1 – nevromuskulær sykdom eller svikt i sentral respirasjonsstyring[død lenke]
Denne artikkelen er en spire. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
- v
- d
- r
Helsemessige forbehold
![Helsenotis](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Asclepius_staff.svg/33px-Asclepius_staff.svg.png)
Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter.