Raczyński-palasset
Raczyński-palasset | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Land | Polen | ||
Sted | Warszawa | ||
Historiske fakta | |||
Arkitekt | Jan Chrystian Kamsetzer | ||
Stilretning | Klassisismen | ||
Kart | |||
![]() Raczyński-palasset 52°15′00″N 21°00′30″Ø | |||
Raczyński-palasset på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Warszawa_palacraczynskich_001.jpg/250px-Warszawa_palacraczynskich_001.jpg)
Raczyński-palasset (polsk Pałac Raczyńskich) ligger ved Długa-gaten 7 i Gamlebyen i Warszawa. Det huser i dag Gammelkartotekenes hovedarkiv.
Historie
På begynnelsen av det 18. århundre stod bygningen til byrådsmannen Jakub Schulzendorf på dagens palassområde, sannsynligvis tegnet av Tylman van Gameren. Bygningen ble kjøpt opp i 1717 av Kujaviabiskopen Konstanty Szaniawski, som ombygde den til et barokkpalass. Senere gikk palasset over til Jan Szembek og videre til Stanisław Mycielski.
I 1787 kom palasset under general Filip Raczyński, som overgav det til sin svigerfar, den storpolske starosta Kazimierz Raczyński. Fra 1786 ble palasset ombygd i klassisistisk stil etter tegninger av Johann Christian Kammsetzer. Det mest fremtredende rommet var ballsalen som spente seg over to etasjer. Etter at Kazimierz Raczyński flyktet fra Warszawa i 1794 ble palasset setet til Det høyeste statsråd. Senere huset det kvarterene til franske offiserer (blant annet Louis Nicolas Davout, Joachim Murat). I 1827 ble palasset solgt til staten, og ble da sete for Rettferdighetens statskommisjon. I mellomkrigstiden virket Rettferdighetsdepartementet i palasset.
Under den tyske okkupasjonen under andre verdenskrig ble palasset omgjort til et tysk rettshus. Under Warszawaoppstanden i 1944 ble palasset overtatt av oppstanderne og gjort om til et sykehus. Etter Gamlebyens kapitulasjon kom tyskerne seg inn i sykehuset og skjøt ned de fleste sårede som befant seg der (rundt 430 personer).
Palasset ble gjenoppbygd i årene 1948–1950 etter tegninger av Władysław Kowalski og Borys Zinserling. Ballsalen ble renovert i årene 1972–1976.
Litteratur
- Julius A. Chroscicki und Andrzej Rottermund, Architekturatlas von Warschau, 1. Auflage, Arkady, Warszawa 1978, S. 59 f.
- Janina Rukowska, Reiseführer Warschau und Umgebung, 3. Auflage, ISBN 83-217-2380-2, Sport i Turystyka, Warsawa 1982, S. 121 f.