Metyltestosteron
Systematisk (IUPAC)-navn | |||
17alpha-methylandrost-4-en-3-one-17b-ol | |||
Identifikatorer | |||
CAS-nummer | 58-18-4 | ||
---|---|---|---|
ATC-nummer | G03BA02, G03EK01 | ||
PubChem | 6010 | ||
DrugBank | DB06710 | ||
ChemSpider | 5788 | ||
Kjemiske data | |||
Formel | C₂₀H₃₀O₂ | ||
Molmasse | 302,225 g/mol | ||
SMILES | CC12CCC(=O)C=C1CCC3C2CCC4(C3CCC4(C)O)C | ||
Farmakokinetiske data | |||
Halveringstid | 6-8 timer | ||
Utskilling | 90% urin / 10% feces | ||
Terapeutiske data | |||
Lovlig status | Schedule III (USA) | ||
Klassifisering | Androgen | ||
Virkningsmekanisme | Androgen reseptor agonist |
Metyltestosteron er et oralt steroid. Steroidet har nesten ingen anabol virkning, men har veldig høy androgen effekt. Det brukes nesten utelukkende på grunn av den androgene effekten.
Kjente bivirkninger
- Gynekomasti, kviser, leverskader, høyt blodtrykk, uro, asosial atferd, irritasjon, utålmodighet, væskeretensjon, endring i kolesterolverdier, aggresjon, forstørret prostatakjertel, hårtap, økt hårvekst, fet hud, økt kjønnsdrift, kvalme mindre testikler, sterilitet impotens, nedsatt eller stanset testosteronproduksjon, hjertesykdom, hjerteinfarkt, venstre ventrikkel hypertrofi, hjerneslag, hjerneblødning, allergiske reaksjoner.
Metyltestosteron er i utgangspunktet et testosteron hvor molekylet er lagt til en metylgruppe for å forlenge levetiden i blodet. Dette er ganske vanlig for steroider i tablettform. Disse kalles ofte C-17-alfa alkylerte steroider. Hvis denne endringen av molekylet ikke hadde blitt gjort ville mesteparten steroidet blitt ødelagt i leveren.
I idrettssammenheng blir Metyltestosteron brukt av styrkeløftere, strongmen eller i andre idretter som krever eksplosiv styrke. Det brukes da i forbindelse med konkurranse eller hard trening, dette fordi brukeren blir mer konsentrert, motivert, fokusert, aggressiv og sterkere.
Kilder
- Steroider.net
- v
- d
- r
Helsemessige forbehold
![Helsenotis](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Asclepius_staff.svg/33px-Asclepius_staff.svg.png)
Du bør aldri bruke informasjon fra internett, inkludert Wikipedia, som eneste kilde til avgjørelser eller tiltak i helsemessige spørsmål. Ved legemiddelspørsmål bør du rådspørre apotek eller lege, ved helsespørsmål relevant autorisert helsepersonell, og ved dyresykdom bør du rådspørre veterinær. Bruk aldri reseptbelagte legemidler uten etter råd fra lege. Søk råd på apoteket ved bruk av reseptfrie legemidler, kosttilskudd og naturmidler, spesielt om du også bruker reseptbelagte midler. Bruk av flere legemidler samtidig kan gi utilsiktede effekter.
Autoritetsdata