Madtsoiider
Madtsoiider | |||
---|---|---|---|
![]() Skjelett av Wonambi narcoortensis og en pungløve (Thylacoleo) | |||
Nomenklatur | |||
†Madtsoiidae Hoffstetter, 1961 | |||
Populærnavn | |||
madtsoiider | |||
Hører til | |||
Slanger, skjellkrypdyr, landlevende virveldyr | |||
Alder | Sen kritt | ||
Økologi | |||
Antall arter: | 0 | ||
Habitat: | Terrestrisk | ||
Utbredelse: | Se tekst | ||
Inndelt i | |||
Se tekst |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Sanajeh_attacking_sauropod.png/250px-Sanajeh_attacking_sauropod.png)
Madtsoiider (†Madtsoiidae) er en utdødd familie av slanger. I kritt og paleogen hadde de en vid utbredelse, hovedsakelig på det sørlige superkontinentet Gondwana, men også i Europa. Deretter døde de ut, unntatt i Australia, der gruppen ennå levde for 50 000 år siden.
Gruppen omfatter store arter med en total lengde fra litt under én meter til over ni meter. De drepte sannsynligvis byttedyrene ved å kveile seg rundt dem, på samme måte som nålevende boa- og pytonslanger. Kjeven var mer opprinnelig bygd enn hos nålevende slanger, og det er usikkert om de kunne svelge like store bytter.
Madtsoiidene ble først regnet som en underfamilie av kvelerslangene (Boidae),[1] men de har senere fått status som familie.[2] Fylogenetiske studier av gruppen har konkludert med ulike resultater. Noen studier har vist madtsoiidene som en klade innenfor slangene,[3] mens andre studier plasserer dem utenfor de nålevende slangene, som en såkalt stamgruppe.[4]
Nye slekter innenfor gruppen får som regel navn etter mytiske slanger i folketroen der fossilet er funnet. Madtsoia kommer fra tehuelche, Wonambi og Yurlunggur fra aborginernes språk, mens Herensugea er baskisk.
Arter
- Gigantophis Andrews, 1901
- Gigantophis garstini Andrews, 1901 (paleogen, sen eocen; Egypt, Libya)
- Madtsoia Simpson, 1933
- Madtsoia bai Simpson, 1933 (paleogen, tidlig eocen; Argentina)
- Madtsoia cf. M. bai (paleogen, sen paleocen; Argentina)
- Madtsoia madagascariensis Hoffstetter, 1961 (kritt, santon eller campan; Madagaskar)
- Madtsoia aff. madagascariensis (kritt, coniac eller santon; Niger)
- Madtsoia laurasiae Rage, 1996 (kritt, campan eller maastricht; Spania)
- Madtsoia camposi Rage, 1998 (paleogen, midtre paleocen; Brasil)
- Wonambi Smith, 1976
- Wonambi naracoortensis Smith, 1976 (neogen, pliocen til pleistocen; Australia)
- Wonambi barriei Scanlon in Scanlon and Lee, 2000 (neogen, tidlig miocen; Australia)
- Patagoniophis Albino, 1986
- Patagoniophis parvus Albino, 1986 (kritt, campan eller maastricht; Argentina)
- Patagoniophis australiensis Scanlon, 2005 (paleogen, tidlig eocen; Australia)
- Alamitophis Albino, 1986
- Alamitophis argentinus Albino, 1986 (kritt, campan eller maastricht; Argentina)
- Alamitophis elongatus Albino, 1994 (kritt, campan eller maastricht; Argentina)
- Alamitophis tingamarra Scanlon, 2005 (paleogen, tidlig eocen; Australia)
- Rionegrophis Albino, 1986
- Rionegrophis madtsoioides Albino, 1986 (kritt, campan eller maastricht; Argentina)
- Yurlunggur Scanlon, 1992
- Yurlunggur camfieldensis Scanlon, 1992 (neogen, midtre miocen; Australia)
- Yurlunggur spp. (paleogen–neogen, sen oligocen til sen pleistocen; Australia)
- Herensugea Rage, 1996
- Herensugea caristiorum Rage, 1996 (kritt, campan eller maastricht; Spania)
- Nanowana Scanlon, 1997
- Nanowana godthelpi Scanlon, 1997 (neogen, tidlig til midtre miocen; Australia)
- Nanowana schrenki Scanlon, 1997 (neogen, tidlig til midtre miocen; Australia)
- Najash Apesteguía & Zaher, 2006
- Najash rionegrina Apesteguía & Zaher, 2006 (kritt, cenoman; Argentina)[5]
- Menarana Laduke et al., 2010
- Menarana nosymena Laduke et al., 2010 (kritt, maastricht; Madagaskar)[6]
- Sanajeh Wilson et al., 2010
- Sanajeh indicus Wilson et al., 2010 (kritt, maastricht; India)[7]
Eksemplarer uten navn
- Madtsoiidae indet. (paleogen, paleocen; Marokko)
- Madtsoiidae indet. (kritt, cenoman; Sudan)
- ?Madtsoiid (kritt, maastricht; India)
- ?Madtsoiid (paleogen, tidlig paleocen; Bolivia)
- ?Madtsoiidae indet. cf. Madtsoia sp. (tidlig eocen; Australia)
- Madtsoiidae indet. (kritt, maastricht; Romania)
- Madtsoiidae nov. (kritt, sen campan eller tidlig maastricht; Argentina)
Referanser
- ^ R. Hoffstetter (1961). «Nouveaux restes d'un serpent boïdé (Madtsoia madagascariensis nov. sp.) dans le Crétacé supérieur de Madagascar». Bulletin du Muséum national d'Histoire naturelle, serie 2. 33: 152–160. ISSN 1148-8425.
- ^ J.D. Scanlon og M.S.Y. Lee (2000). «The Pleistocene serpent Wonambi and the early evolution of snakes». Nature (403): 416–420. ISSN 1476-4687. doi:10.1038/35000188.
- ^ O. Rieppel, A.G. Kluge og H. Zaher (2002). «Testing the phylogenetic relationships of the Pleistocene snake Wonambi naracoortensis Smith». Journal of Vertebrate Paleontology. 22 (4): 812–829. ISSN 1937-2809. doi:10.1671/0272-4634%282002%29022%5B0812:TTPROT%5D2.0.CO%3B2.
- ^ J.D. Scanlon (2006). «Skull of the large non-macrostomatan snake Yurlunggur from the Australian Oligo-Miocene». Nature (439): 839–842. ISSN 1476-4687. doi:10.1038/nature04137.
- ^ S. Apesteguía og H. Zaher (2006). «A Cretaceous terrestrial snake with robust hindlimbs and a sacrum». Nature (440): 1037–1040. ISSN 1476-4687. doi:10.1038/nature04413.
- ^ T.C. Laduke m.fl. (2010). «A Late Cretaceous (Maastrichtian) snake assemblage from the Maevarano Formation, Mahajanga Basin, Madagascar». Journal of Vertebrate Paleontology. 30 (1): 109–138. ISSN 1937-2809. doi:10.1080/02724630903409188.
- ^ J.A. Wilson m.fl. (2010). «Predation upon hatchling dinosaurs by a new snake from the Late Cretaceous of India». PLoS Biol. 8 (3). ISSN 1544-9173. doi:10.1371/journal.pbio.1000322.
Eksterne lenker
- (en) Madtsoiider i Encyclopedia of Life
- (en) Madtsoiider i Global Biodiversity Information Facility
- (en) Madtsoiider hos Fossilworks
- (en) Kategori:Madtsoiidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- Asle Rønning (3. mars 2010). «forskning.no - Slangen i reiret». Arkivert fra originalen 24. januar 2013. Besøkt 6. april 2010.