Jonas Anton Hielm
Jonas Anton Hielm | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 30. des. 1782[1][2][3]![]() Kristiansand | ||
Død | 30. mars 1848[2][3]![]() Christiania | ||
Beskjeftigelse | Advokat, politiker ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | Københavns Universitet | ||
Søsken | Hans Abel Hielm | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Gravlagt | Vår Frelsers gravlund[4] | ||
Jonas Anton Hielm på Commons |
Jonas Anton Hielm (født 30. desember 1782 i Kristiansand, død 30. mars 1848 i Christiania) var en norsk jurist og politiker. Han var sønn av regimentskvartermester og auditør Børge Hielm (død 1810) og Hulleborg f. Abel, ble student med utmerkelse 1797 og juridisk kandidat 1800. I 1803 ble han auditør ved Det Norske Livregiment til Fods, 1807 deltok han i forsvaret under Københavns beleiring, 1811 fikk han tittelen overauditør, 1812 ble han høyesterettsadvokat. Ved begivenhetene i 1814 dro han tilbake til Norge, hvor han samme år ble høyesterettsadvokat. I 1815 ble han høyesterettsadvokat samt konstituert dosent i lovkyndighet og 1820 regjeringsadvokat. I 1820 ble han regjeringsadvokat. I årene 1815–21 fungerte han som statsrevisor.
På grunn av to majestetsfornærmende artikler han skrev i Nationalbladet, anla regjeringen prosess mot utgiveren, hans bror Hans Abel Hielm. Den første saken, kalt «Komplimentsaken», forløp slik: For å redde broren fikk Hielm en fange på Akershus festning til å utgi seg som forfatter av artiklene, men det lyktes ikke å stanse sakens gang, og broren ble dømt til fengsel. For Jonas Antons vedkommende førte saken til at han ble suspendert som regjerings- og høyesterettsadvokat.
I den andre saken, «Profetisaken», ble broren dømt til landsforvisning i under- og overretten. Da dommen var innstevnet for høyesterett, oppga Hielm broren som den egentlige forfatteren. I høyesterett ble så broren frifunnet for videre tiltale i 1823, men tiltalen mot Hielm sto fast. Ved høyesterettsdom av 13. september 1825 ble Hielm dømt til å betale en bot av 5000 spd. Dermed var saken endelig avgjort, og suspensjonen som regjerings- og høyesterettsadvokat ble hevet. Regjeringen fastholdt imidlertid at han hadde opptrådt uverdig, og avskjediget ham som regjeringsadvokat.[5] Da Hielm reiste klager mot dette, avgjorde stortinget i 1827 at han til gjengjeld skulle få 504 spd. i årlig pensjon.
Hielm var stortingsmann for Smaalenenes amt i 1830, 1833, 1836–37 og 1842. Mest kjent er hans forslag om å gi statsrådene adgang til å delta i stortingets forhandlinger og hans deltagelse i flaggsaken. Ved denne siste anledning skrev Henrik Wergeland sitt dikt «Jonas Anton Hjelm»:
- ‘‘Geni! Geni!’’ Og Det er alt
- hvad Verden har om Hjelm fortalt?
- – Et Raab saa prægtigt som Hæres Hil;
- men huult og frostigt som tvunget Smiil.
I 1847 fikk han avskjed som høyesterettsadvokat på grunn av sykdom. Hans enke, Sophie Magdalene f. Bøegh, levde til 1863.
Jonas Anton Hielms gate i bydelen Grim i Kristiansand og Hielms gate i Oslo er oppkalt etter Hielm. Tre hus som har tilhørt Hielm eksisterer fremdeles. Han kjøpte i 1818 landstedet Sofienlund på Skøyen i Oslo og utvidet og ombygget huset til dets nåværende tilstand. Løkken er oppkalt etter hans kone. I 1820 kjøpte han bygården Rådhusgata 14 i Christiania, hvor han bodde til sin død. I 1824 kjøpte han også Alby gård på Jeløya ved Moss.
Referanser
- ^ Merkedager : fødselsdager, stiftelsesdatoer, begivenheter, urn.nb.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Jonas-Anton-Hielm, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 377[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.begravdeioslo.no, besøkt 27. november 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ Aftenposten, 25. oktober 1963, side 9
Kilder
- Dansk biografisk Lexikon.
Eksterne lenker
- (en) Jonas Anton Hielm – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (no) Jonas Anton Hielm hos Virksomme ord
- v
- d
- r
- Morgenstierne (1816–1820)
- Hielm (1820–1825)
- Petersen (1830–1837)
- Aars (1822–1830)
- Stang (1837–1839)
- Bruun (1839–1842)
- Skjelderup (1842–1859)
- Dunker (1859–1870)
- Grønn (1870–1873)
- Lasson (1873–1893)
- Bergh (1893–1904)
- Lous (1904–1917)
- Schjødt (1917–1923)
- Johanssen (1924–1939)
- Voss (1939–1941)
- Bødtker (1945–1962)
- Michelsen (1962–1972)
- Haug (1972–1993)
- Fagernæs (1993–2015)
- Sejersted (2015–)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Coat_of_arms_of_Norway.svg/30px-Coat_of_arms_of_Norway.svg.png)