Forvaltningsområdet for samisk språk
Forvaltningsområdet for samisk språk er områder der samisk og norsk er likestilte språk, slik at kommunale og statlige organ i kommunene er forpliktet til å legge til rette for bruk av samisk språk. De som bruker samisk språk i kontakt med et offentlig organ i forvaltningsområdet, har i mange tilfeller krav på å få svar på samisk.[1] Kongen fastsetter hvilke norske kommuner som skal inngå i forvaltningsområdet for samisk språk.[2] Den norske kirke skal innenfor forvaltningsområdet yte individuelle kirkelige tjenester på samisk.
Ved opprettelsen 1. januar 1992 bestod forvaltningsområdet for samisk språk av fem kommuner i Finnmark og én i Troms, alle nordsamiskspråklige. I perioden 2006–20 ble forvaltningsområdet utvidet med ytterligere to nordsamiskspråklige kommuner i Troms, en lulesamiskspråklig kommune i Nordland og fire sørsamiskspråklige kommuner i Nordland og Trøndelag. De fire nordligste fylkene, Finnmark, Troms, Nordland og Trøndelag, er også omfattet av forvaltningsområdet.
Flere kommuner har vurdert å søke om innlemmelse. I 2001 vedtok Gamvik kommune (Finnmark) å utrede muligheten for innlemmelse i forvaltningsområdet for å redde sjøsamisk kultur.[3] I 2006 vurderte Storfjord kommune (Troms) å søke om innlemmelse.[4] I 2011 søkte Tromsø (Troms) om innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk, men denne søknaden ble stoppet da Høyre vant kommunevalget i oktober dette året.[5] Kvalsund kommune (fra 2020 del av Hammerfest, Finnmark) vurderte også å søke om innlemmelse i 2014.[6] Skånland (Troms) søkte om innlemmelse i forvaltningsområdet i 2017, men Kommunal- og moderniseringsdepartementet avslo søknaden siden kommunen hadde vedtatt å slå seg sammen med Tjeldsund kommune.[7] Skånland ble en del av Tjeldsund kommune fra 1. januar 2020, og den nye kommunen ble innlemmet i forvaltningsområdet fra 1. juli 2020. Narvik kommune (Nordland) nedstemte et forslag om innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk i juni 2020.[8]
En rekke kommuner har i 2022 pågående prosesser om mulig innlemmelse. Engerdal (Innlandet), Evenes (Nordland) og Målselv (Troms og Finnmark) kommuner har pågående saker om innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk.[9][10][11] Bodø kommune (Nordland) vedtok 9. desember 2021 at kommunen skulle bli samisk språkforvaltningskommune.[12] Ved innlemmelse blir Bodø første bykommune i forvaltningsområdet ettersom Tromsø trakk sin søknad i 2011. Saltdal kommune (Nordland) har også satt i gang et arbeid med å undersøke muligheten for å bli innlemmet i forvaltningsområdet. Saltdal ville blitt første kommune med pitesamisk språk som forvaltningsspråk, hvis ikke Bodø ved en eventuell innlemmelse forvaltet både lulesamisk og pitesamisk.[13]
Tidligere sametingspresident Vibeke Larsen har foreslått å innlemme hele Norge i forvaltningsområdet for samisk språk, noe daværende kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen uttrykte skepsis mot.[14]
Regjeringen behandler nå (2022) et forslag om å differensiere de ulike kommunene etter hvordan tilstanden er for samisk språk i kommunen. De tre kategoriene er; språkutviklingskommuner, språkvitaliseringskommuner og bykommuner med særlig ansvar for samiske språk. Denne mer fleksible ordningen skal kunne passe for flere kommuner. Den nye ordningen åpner også for at skolte-, pite- og umesamisk kan benyttes i forvaltningen.
Kommuner
Fra 1. juli 2020 inngår tretten kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk; i tillegg er de respektive fylkeskommunene omfattet av forvaltningsområdet:[15][16][17][18]
Finnmark – Finnmárku – Finmarkku:
- Unjárga – Nesseby
- Deatnu – Tana
- Porsanger – Porsáŋgu – Porsanki
- Kárášjohka – Karasjok
- Guovdageaidnu – Kautokeino
- Gáivuotna – Kåfjord – Kaivuono
- Loabák – Lavangen (siden 1.10.2009)
- Dielddanuorri – Tjeldsund (siden 1.7.2020)
- Hábmer – Hamarøy (siden 1.1.2020; tidligere Divtasvuodna – Tysfjord fra 1.1.2006)[a]
- Aarborte – Hattfjelldal (siden 1.7.2017)
- Raarvihke – Røyrvik (siden 1.1.2013)
- Snåase – Snåsa (siden 1.1.2008)
- Rosse – Røros (siden 1.7.2018)
I Trøndelag og Hattfjelldal er det samiske språket sørsamisk, i Hamarøy (og tidligere Tysfjord) er det lulesamisk, og i kommunene i Troms og Finnmark er det nordsamisk.
Noter
- ^ Fra 1. januar 2006 til 31. desember 2019 var tidligere Tysfjord kommune en del av forvaltningsområdet. Den 1. januar 2020 ble Tysfjord delt i to hvor Narvik kommune fikk den ene delen og Hamarøy kommune fikk den andre. Hamarøy overtok også Tysfjords medlemskap av forvaltningsområdet for samisk språk.
Referanser
- ^ Samelovens språkregler og forvaltningsområdet for samisk språk hos regjeringen.no
- ^ Lovdata: LOV 1987-06-12 nr 56: Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (Sameloven)
- ^ NRK (11. mai 2001). «Vil ikke stå i samemantallet». NRK. Besøkt 2. oktober 2020.
- ^ Hjelvik, Ivar (5. april 2006). «Satser på domino-effekt». framtidinord.no. Arkivert fra originalen 12. juni 2007. Besøkt 2. oktober 2020.
- ^ «Vil ikke ha samisk språklov i Tromsø». NRK. 25. oktober 2011. Besøkt 2. desember 2019.
- ^ Larsson, Carl-Gøran (10. april 2014). «Blandede følelser omkring samisk». NRK. Besøkt 2. oktober 2020.
- ^ «Denne kommunen får ikke bli samisk – med det første». www.fremover.no (norsk). 20. februar 2018. Besøkt 2. oktober 2020.
- ^ www.narvik.kommune.no https://www.narvik.kommune.no/innsyn.aspx?response=mote&moteid=37&scripturi=/innsyn.aspx&skin=infolink&Mid1=3565&. Besøkt 2. oktober 2020. Manglende eller tom
|tittel=
(hjelp) - ^ NRK (15. desember 2020). «Samisk forvaltningskommune i Innlandet». NRK. Besøkt 15. desember 2020.
- ^ Ságat (30. september 2020). «Leder: Evenes flagger samisk identitet». Ságat (norsk). Besøkt 2. oktober 2020.
- ^ Skoglund, Kari Anne (8. januar 2019). «Sametingspresidenten: – Målselv har et forsprang i forhold til mange andre». Nye Troms (norsk). Besøkt 2. oktober 2020.
- ^ Nergård, Naima Khan (9. desember 2021). «Første by i Norge likestiller samisk og norsk». NRK. Besøkt 30. mars 2022.
- ^ NRK (30. mars 2022). «Første pitesamiske kommune i språkforvaltningsområdet?». NRK. Besøkt 30. mars 2022.
- ^ «Vil ha samisk som obligatorisk fag for alle elever». NRK. 23. august 2017. Besøkt 2. desember 2019.
- ^ Stadnamn og rettskriving Arkivert 6. januar 2018 hos Wayback Machine.. kartverket.no, 8. november 2017. Besøkt 15. januar 2018.
- ^ «Forskrift om forvaltningsområdet for samisk språk - Lovdata». lovdata.no. Besøkt 2. oktober 2020.
- ^ Kommunal- og moderniseringsdepartementet (12. mai 2020). «Tjeldsund innlemmes i forvaltningsområdet for samisk språk». Regjeringen.no (norsk). Besøkt 24. august 2020.
- ^ «Rammene for nye Hamarøy og nye Narvik er nå på plass». Regjeringen.no
Eksterne lenker
- Forvaltningsområdet for samiske språk; Sametinget
- v
- d
- r
![Samelands flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Sami_flag.svg/70px-Sami_flag.svg.png)
- Samiske språk og forvaltningsområdet for samisk språk
- Reindrift
- Reinbeitedistrikt og Sameby
- Reindriftsforvaltningen
- Nasjonaldag
- Flagg
- NRK Sápmi
- Samerådet
- Nordisk samisk institutt
- Samisk høgskole
- Samerett
- Samerettsutvalget
- Museer
- De Samiske Samlinger
- Beaivváš Sámi Našunálateáhter
- Joik
- Samedrakt
- Duodji
- Kunst
- Kunstnerråd
- Samisk senter for samtidskunst
- Samiske kunstnere
- Litteratur
- Forfattere
- Musikere
- Sameloven
- Sametinget og Sametingsvalg
- Sametingspresident, Sametingsrådet og Liste over sametingspresidenter
- Sametingets arbeidsorden
- Sametingsbygningen
- Sametingene i Finland, Sverige og Russland · Samisk parlamentarisk råd