Willi Bredel
Willi Bredel | |
![]() | |
NDK A Volkskammer tagja | |
Katonai pályafutása | |
Csatái | |
Született | 1901. május 2.[1][2][3][4][5] Hamburg[6][7][8] |
Elhunyt | 1964. október 27. (63 évesen)[1][9][2][3][4] Kelet-Berlin[10] |
Sírhely | A szocialisták emlékhelye |
Párt | |
Foglalkozás | |
Díjak |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Willi Bredel témájú médiaállományokat. |
Willi Bredel (Hamburg, 1901. május 2. – Kelet-Berlin, 1964. október 27.) német politikus, író és újságíró. A nácik hatalomra jutása után Hamburgban koncentrációs táborba került. 1934-es szabadulása után Csehszlovákián keresztül a Szovjetunióba menekült. Részt vett a spanyol polgárháborúban, a második világháborúban a szovjet oldalon harcolt. A háború után Kelet-Németországban telepedett le, itt írta műveit és politizált, a parlamentnek is tagja volt.
Magyarul
- Ernst Thälmann. Politikai életrajz; ford. Schiller Dénesné; Szikra, Bp., 1950
- Próbatétel. Regény; ford. Zólyomi Antal; Magyar Könyvtár, Pozsony, 1952
- Ötven nap. Elbeszélés; ford. Máthé Lydia; Szépirodalmi, Bp., 1952
- Ernst Thälmann. Politikai életrajz Walter Ulbricht 1949. augusztus 18-án tartott emlékbeszédével; függelék: Ernst Thälmann levele. Válasz egy bautzeni fogolytárs levelére; bev. Wilhelm Pieck, ford. Szilágyi András; Állami Irodalmi és Művészeti Kiadó, Bukarest, 1953
- Az apák. Regény; ford. Nadányi Zoltán; Szépirodalmi, Bp., 1953
- A fiúk. Regény; ford. Nadányi Zoltán, Sós Endre; Új Magyar Kiadó, Bp., 1955
- Az apák. Regény; ford. Nadányi Zoltán; 2., átdolg. kiad; Új Magyar Kiadó, Bp., 1955
- Az unokák. Regény; ford. Fónagy Iván; Új Magyar Kiadó, Bp., 1956
- Új fejezet. Regény; ford. Fáy Árpád; Kossuth, Bp., 1962 (Pártmunkások könyvtára)
Irodalom
- Ulf-Thomas Lesle: Willi Bredels frühe Romane. In: Inge Stephan, Hans-Gerd Winter (Hg.): „Liebe, die im Abgrund Anker wirft“. Autoren und literarisches Feld im Hamburg des 20. Jahrhunderts. Hamburg, 1990. ISBN 3-88619-380-2. S. 129–143.
- Reinhard Müller: Die Säuberung. Moskau 1936: Stenogramm einer geschlossenen Parteiversammlung. Rowohlt, Reinbek, 1991. ISBN 3-499-13012-2
- Brigitte Nestler: Bibliographie Willi Bredel. Frankfurt am Main, 1999. ISBN 3-631-32809-5
- Rolf Richter: Willi Bredel. Ein deutscher Weg im 20. Jahrhundert. Rostock, 1998. ISBN 3-929544-30-X
- René Senenko: Willi Bredels Exil in Prag 1934. Willi-Bredel-Gesellschaft Hamburg, Hamburg, 2001. ISBN 3-929703-00-9
- Beatrice Vierneisel (Hg.): Fremde im Land. Aspekte zur kulturellen Integration von Umsiedlern in Mecklenburg und Vorpommern 1945 bis 1953. Waxmann Verlag, Münster, 2006 (= Rostocker Beiträge zur Volkskunde und Kulturgeschichte, Bd. 4). ISBN 3-8309-1762-7
- Stefanie Wohmann: Realität – Kunst – Propaganda. Willi Bredel und die Exilzeitschriften „Internationale Literatur“ und „Das Wort“. Schkeuditz, 2004. ISBN 3-935530-34-X
Jegyzetek
- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. április 9.)
- ↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b filmportal.de. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Brockhaus (német nyelven)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 10.)
- ↑ Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Бредель Вилли, 2015. szeptember 28.
- ↑ http://www.astro.com/astro-databank/Bredel,_Willi
- ↑ Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Бредель Вилли, 2015. szeptember 27.
- ↑ Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), 2015. szeptember 28.
További információk
Németország-portál
Politikaportál