Vlagyimir Lukics Borovikovszkij
Vlagyimir Lukics Borovikovszkij | |
![]() | |
Arcképe Ivan Vasziljevics Bugaevszkij által | |
Született |
Mirhorod[4][5][6] |
Elhunyt |
Szentpétervár[4] |
Állampolgársága | orosz |
Szülei | Luka Borovik |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Birodalmi Művészeti Akadémia |
Kitüntetései |
|
Halál oka | szívinfarktus |
Sírhelye | Szmolenszki pravoszláv temető |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vlagyimir Lukics Borovikovszkij témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Vlagyimir Lukics Borovikovszkij (Mirgorod, Poltava Járás, Ukrajna, 1757. július 27. — Szentpétervár, 1825. április 6.) a 18-19. század fordulóján a legismertebb ukrán származású portréfestő az Orosz Birodalomban.
Életpályája
Ukrán kozák családban született, atyja ikonfestő volt, így a fiatal Vlagyimir Lukics Borovikovszkij a rajzolást és a festést atyjától tanulta. Vlagyimir Borovikovszkij-nak három fiútestvére volt, a családi hagyomány szerint mindannyian a Mirgorod ezredben szolgáltak. Vladimir Borovikovszkij korán késztetést érzett a rajzoláshoz és a festéshez, már fiatalon ikonokat kezdett festeni a helybeli egyházi intézmények számára.
Apja nyomdokain haladt a csendes vidéki életben addig, ameddig fel nem figyelt portréfestői képességeire egy befolyásos barátja, aki megkérte, hogy fesse meg I. Péter orosz cár és Katalin cárnő portréját, a portrék annyira jól sikerültek, hogy a cári család lehetővé tette Borovikovszkij szentpétervári letelepedését, ez 1787-ben történt. Ettől kezdve Szentpéterváron élt és alkotott, Szentpéterváron még képezte magát, D. G. Levickij volt a mestere.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Borovikovsky_maria_Lopukhina.jpg/220px-Borovikovsky_maria_Lopukhina.jpg)
Borovikovszkij portréi sokkal különbek voltak, mint a szokványos reprezentatív arcképek, mivel ő igyekezett megragadni az általa festett személy egyéniségét és közvetlen érzéseit. Továbbá lehetőség szerint természeti környezeteben készültek portréi, amelyeken tükröződik a 18. századi orosz szentimentalizmus szelleme.
Igen termékeny művész volt, mintegy 500 portrét festett, amelyekből 400 fent maradt mind a mai napig, legtöbbjüket az Állami Tretyjakov Galériában őrzik. Megörökítette az orosz történelem nevezetes alakjait, a cári, s a nemesi családok tagjait, tábornokokat, bírákat és művész embereket, de olykor egyszerű embereket is. Érdemben gyarapította az orosz történelem arcképcsarnokát.
Élete utolsó évtizedében egyre inkább vallási képeket festett, de már nem a hagyományos bizánci stílusban, hanem a nyugat-európai stílust követte.
Emlékezete
2007-ben, születésének 250. évfordulója alkalmából emlékbélyeget bocsátottak ki tiszteletére.
Ismertebb portréiból
- I. Péter cár
- II. Katalin (1794-95)
- M. I. Lopuhina (1797)
- A. G. és V.G. Gagarin (1790-es évek)
- Kezeit melegítő paraszt (1790-es évek)
Galéria
- F. A. Borovszki vezérőrnagy portréja
- Szentpétervár metropolitája
- Gavriil Romanovics Gyerzsavin, az orosz felvilágosodás költőfejedelme
- Mirza Ali Kuli Khan
- Gagarin nővérek
- I. Sándor orosz cár II. Katalin cárnő portrészobrával
- A Tretyjakov Galéria 18. századi portréiból, középen a nagy kép Alexander Kurakin diplomatát ábrázolja Borovikovszkij által
- A tél allegóriája
- Még egy részlet a portré csarnokból, jobbról lent közép tájon II. Katalin orosz cárnő portréja
- A sétáló II. Katalin orosz cárnő
Jegyzetek
- ↑ https://bigenc.ru/fine_art/text/1878869
- ↑ a b OL1697942A
- ↑ a b Czech National Authority Database. (Hozzáférés: 2022. október 10.)
- ↑ a b Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Боровиковский Владимир Лукич, 2015. szeptember 28.
- ↑ http://www.artfortune.com/vladimir-lukich-borovikovsky/artist-20994/
- ↑ http://www.wumag.kiev.ua/index2.php?param=pgs20082/26
- ↑ 2021. október 7., http://emp-web-84.zetcom.ch/eMP/eMuseumPlus?service=ExternalInterface&module=artist&objectId=23609
Források
- Művészeti lexikon I–IV. Főszerk. Zádor Anna, Genthon István. 3. kiad. Budapest: Akadémiai. 1981–1983.
- Életrajza, képei (oroszul)
További információk
- Akademičeskie risunki russkih hudožnikov : Vypusk perv'j / A. P. Losenko, P. I. Sokolov, V. L. Borovikovskij et al. ; pod red. A. M.Gerasimova. Moskva : Izdatel'stvo Akademii Hudožestv SSSR, 1949. 10 p., 25 t. fol ill.
Művészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap