Uherský Brod
![]() | Ez a szócikk az Uherské Hradiště-i járásban található településről szól. Hasonló címmel lásd még: Brod (egyértelműsítő lap). |
Uherský Brod (Magyarbród) | |||
A városháza | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Morvaország | ||
Kerület | Zlíni | ||
Járás | Uherské Hradiště-i | ||
Rang | város | ||
Polgármester | Patrik Kunčar | ||
Irányítószám | 687 34, 688 01, 688 02 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 16 444 fő (2024. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 251 m | ||
Terület | 52,06 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Uherský Brod weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Uherský Brod témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Uherský Brod (németül: Ungarisch Brod, magyarul Magyarbród) kisváros Csehországban, Morvaországban, a szlovák határ közelében.
Fekvése
Morvaország délkeleti részén, a Slováckónak nevezett területen fekszik. A városon átfolyik az Olšava (Olsva) folyócska.
Környékbeli városok: Uherské Hradiště, Zlín, Luhačovice fürdőváros és a szlovákiai Trencsén.
Története
Várát 1049-ben, I.András létesítette az akkori magyar-cseh határon, elsősorban német támadástól tartva.[2]
Az 1116-os II. István magyar király és I. Ulászló cseh fejedelem között kialakult Olsava menti csata a város melletti réten zajlott, az akkori országhatáron.[3]
A város első említése 1140-ből származik mint Brod vagy Na brodě, ekkor ugyanis a feltételezések szerint átkelőhely volt az Olšava folyón (A brod magyarul gázlót jelent). 1272-ben Přemysl-házi II. Ottokár cseh király királyi város rangjára emeli. 1509-ben Jagelló Ulászló a várost Kunovicei Jánosnak adományozta, amiért a királyi városi kiváltságai megszűntek. A 16. században a város fejlődésnek indult, ekkor került sor a városháza felépítésére. A 17. században azonban a magyar támadások miatt a város fejlődése megtorpant.
Az ezt követő időszakban indult fejlődésnek a városban a zsidó és a német közösség, amelyek azonban a második világháború alatt és után kényszerűen eltűntek.
Gazdaság
- 1936-ban itt alapították a Česká zbrojovka (ČZ) egyik üzemét. Az 1950-es években Strakonicéből a fegyvergyártást teljesen idetelepítették, majd 1964-ben önállóvá vált a gyár és napjainkban Česká zbrojovka Uherský Brod (ČZUB) néven működik.
- Janáček sörgyár
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Uhersk%C3%BD_Brod_od_Kr%C3%A1lova.jpg/450px-Uhersk%C3%BD_Brod_od_Kr%C3%A1lova.jpg)
Városrészek
A városnak öt része van: a centrum, Havřice, Maršov, Těšov, Újezdec.
Népesség
A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott:
Lakosok száma | 5855 | 7399 | 8384 | 12 565 | 17 459 | 16 720 | 16 591 | 16 493 | 16 093 | 16 444 |
1869 | 1900 | 1921 | 1961 | 1980 | 2014 | 2016 | 2019 | 2021 | 2024 |
Híres emberek
- Itt halt meg Bocatius János költő.
- Itt született Vojtěch Luža (1891-1944) cseh tábornok.
- Itt született František Kožík (1909–1997) író, eszperantista.
Testvértelepülések
Gierałtowice, Lengyelország
Naarden, Hollandia
Vágújhely, Szlovákia
Jegyzetek
- ↑ Cseh Statisztikai Hivatal: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024 (cseh nyelven). Cseh Statisztikai Hivatal, 2024. május 17. (Hozzáférés: 2024. május 19.)
- ↑ Kristó Gyula. 6. Az állam válsága és a válság megoldása, Magyarország története 895-1301. Osiris Kiadó Kft., 120. o. (2007). ISBN 9789633899700 „A német támadás elleni védelem célzatával 1049-ben a magyar-cseh határon felépíttette Magyarbrod várát”
- ↑ Szilágyi: A Magyar Nemzet története - II. István uralkodása.
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben az Uherský Brod című cseh Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információk
- Hivatalos honlap
- Comenius Múzeum (csehül)
Földrajzportál
Csehország-portál