Misarok
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
![]() | Ezt a szócikket tartalmilag és formailag is át kellene dolgozni, hogy megfelelő minőségű legyen. További részleteket a cikk vitalapján találhatsz. Ha nincs indoklás a vitalapon, bátran távolítsd el a sablont! |
![]() | Ez a szócikk sürgős javításra/bővítésre szorul, mert vállalhatatlan, katasztrofális állapotban van. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi. Ha nincs indoklás a vitalapon, bátran távolítsd el a sablont! |
Misarok | |
![]() | |
Egy család a Mishar népből. XX század eleje | |
Teljes lélekszám | |
622 500 (1897) | |
Vallások | |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Misarok témájú médiaállományokat. |
A misarok ((oroszul): мишари) – a volgai tatárok egy finnugor nép leszármazottai. A középkori forrásokban ezt a népet egyes források „magjarnak” nevezik, amelyet a kutatók a „magyarral” rokonítják.
A település történelmi területe a Volga folyó medencéje.
Történelem
Misarok őseit Majaroknak hívták, és Ugor-Finn nyelveket beszéltek. Később az iszlámra áttért Magjarokat – Misaroknak hívták, az Ortodoxiába áttért majarokat pedig Meschera-nak hívták.
A Meschera, aki elfogadta az ortodoxiát, mára eltűnt és teljesen asszimilálódott az orosz néphez, és a Misharok, akik áttértek az iszlámra és áttértek a török nyelvre, megmaradtak a Volga Tatárjai és az Urál Baskírjai között.
Etnogenomikai adatok
A Misharok között azonosították az R1a-SUR51[1]-es etnogenetikai vonalat, amely a magyar Árpád-dinasztiára[2] jellemző[3].
Misarok eredete az ugoroktól
Mire a magyarok meghódították szülőföldjüket a Dunán, a kutatók három szót jegyeznek fel a madyar családból különböző jelentésekben:
- mod 'er (magyarul – Mogyer) — Magyar Ország értelmében;
- mod ' ar (magyarul – Mogyar) — Az antroponím (a vezető neve)értelmében;
- med ' er (magyarul – Megyer) — Etnonimikus értelemben; ez volt az egyik ősi magyar törzs neve.[4].
Így itt két gyökeret látunk: mod (magyarul – Mog), amely az országra vagy a magyarok egészére utal, és med (magyarul – Meg) — az egyik nagy törzs népnevének alapja, amely után az egész magyar nép később megkapta a nevet.[5].
Hangsúlyozzuk, hogy a nyelvészek szerint a mod' (magyarul – mog) — med' (magyarul – meg) összekapcsolt alap ugor gyökere meggyőzően bizonyított, mivel ekvivalenseik megtalálhatók minden ugor nyelven.[6].
Az ugor etnonímia fejlődése A Volga-vidék és az Urál viszonyaiban
Németh Gyula, aki egy másik kutatóhoz, Lotz I. – hez hasonlóan különbséget tesz a modyar (magyarul – Mogyar) és a medyer (magyarul – Megyer) formák között. Németh szerint mindkét változat fejlesztése "... megfigyeljük az ókori Oroszországban..."[7]..
A modyar (magyarul – Mogyar) változatból, amelynek ősi magyar formája volt modyer (magyarul – mogyer), megjelenik mozer (illetve – mozhar, mazhar).
A medyer (magyarul – Megyer) változatból pedig mezer, majd Miz(s)er^i – misar alakul ki.[7].
Jegyzetek
- ↑ Peter L. Nagy and etc. Determination of the phylogenetic origins of the Árpád Dynasty based on Y chromosome sequencing of Béla the Third
- ↑ Gergely I. B. Varga, Lilla Alida Kristóf, Kitti Maár and etc. The archaeogenomic validation of Saint Ladislaus’ relic provides insights into the Árpád dynasty’s genealogy // Journal of Genetics and Genomics. Available online 6 July 2022
- ↑ Matches of Barkhievs. FTDNA
- ↑ Lotz I. Etymological Connections of magyar «Hungarian», «For Roman Iakobson». Mouton. 1956, 679-680 pages
- ↑ История Венгрии (Magyarország története). М., 1971, С. 93
- ↑ Lotz I. Etymological Connections of magyar «Hungarian», «For Roman Iakobson». Mouton. 1956, page 681
- ↑ a b Nemeth Gy. Ungarische Stammesnamen bei den Baschkiren // Acta Linguistica, T. 16 (1—2). Budapest, 1966, 17—18
További információk
- A. M. Orlov(wd): Нижегородские татары: этнические корни и исторические судьбы (A misar tatárok története orosz nyelven, ННГУ – Nyizsnyij Novgorodi Állami Egyetem, 2001, (a katalógusokban formailag hibás ISBN-nel szerepel) ISBN 5-8746-407-8)