Milan Ogrizović
Milan Ogrizović | |
![]() | |
Élete | |
Született | 1877. február 11. Zengg |
Elhunyt | 1923. augusztus 25. Zágráb |
Nemzetiség | horvát |
Szülei | Ilija Orgizović és Franjka Krišković |
Gyermekei | Bogdan Ogrizović |
Pályafutása | |
Jellemző műfaj(ok) | dráma, librettó |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Milan Ogrizović témájú médiaállományokat. |
Milan Ogrizović (Zengg, 1877. február 11. – Zágráb, 1923. augusztus 15.) horvát író és politikus volt. Politikusként a Tiszta Jogok Pártjának országgyűlési képviselője. Egyetemi tanárként, oktatóként és dramaturgként dolgozott a zágrábi Horvát Nemzeti Színházban. Máig az egyik legtöbbet játszott horvát drámaíró.[1]
Élete
Milan Ogrizović 1877-ben Zenggben született Ilija Ogrizović postai hivatalnok és Franjka Krišković harmadik fiaként. Apja már születése előtt meghalt. Gyermekkorát plébános nagybátyjánál a Bihács melletti Zavaljében töltötte, aki az ortodoxiáról a katolikus vallásra térítette. A klasszikus középiskolát Gospićban végezte.[2]
Matematikai és klasszika-filológiai tanulmányait a zágrábi bölcsész karon 1901-ben fejezte be.[1] 1900 és 1906 között a zágrábi Klasszikus Gimnáziumban tanított.[3] 1904-ben doktorált a zágrábi bölcsész karon filológia tárgyból.[1][4]
Írt verseket, novellákat, karcolatokat, operalibrettókat, de elsősorban drámaíróként lett ismert. Eugen Kumičić Kraljica Lepa: ili probast kraljev krvatska krva (A szép királyné: avagy a horvát vérből való királyok bukása) című regénye alapján Marija Kumičićtyal közösen 1905-ben írta meg Propast kraljeva hrvatske krvi: historijska drama u pet činova (A horvát vérű királyok bukása: történelmi dráma öt felvonásban) című öt felvonásos történelmi drámáját.[5] A darab első bemutatója 1905. február 16-án volt a zágrábi Horvát Nemzeti Színházban volt.[5]
1908-ban a Tiszta Jogok Pártjának jelöltjeként lett parlamenti képviselő.[6]
Az első világháborúig a Horvát Országos Színház előadója és dramaturgja, később a Zágrábi Színésziskola tanára volt. Verseket és szatírákat írt, leghíresebb drámái a Dah, a Hasanaginica és a Prokletstvo. Alkalmanként zenekritikával foglalkozott, kiemelt figyelmet fordított az operákra, melyekhez librettókat írt. Ő a Vatroslav Lisinski életéről szóló Nepoznati (Ismeretlen) című drámai színmű szerzője.
Az irodalomkritikával szórványosan foglalkozó Ogrizović fedezte fel korának két legnagyobb horvát íróját: Antun Gustav Matošt és Miroslav Krležát.
Fia Bogdan Ogrizović ugyancsak tanár volt.
Művei
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Plakat_za_predstavo_Hasanaginica_v_Narodnem_gledali%C5%A1%C4%8Du_v_Mariboru_1._junija_1923.jpg/200px-Plakat_za_predstavo_Hasanaginica_v_Narodnem_gledali%C5%A1%C4%8Du_v_Mariboru_1._junija_1923.jpg)
- Kako je Emerik Pavić preveo Kačićev Razgovor ugodni, nyomtatta: Kr. zemaljske tiskare, Zagreb, 1904.
- Slava njima!: dramatska ilustracija Bukovčeve zavjese s prologom u slavu 10-godišnjice otvorenja nove kazališne zgrade i s pjevanjem / složio Milan Ogrizović, Dionička tiskara, Zagreb, 1905.
- Prokletstvo: drama u četiri čina, Nyomtatás és litográfia C. Albrecht (Maravić i Dečak), Zagreb, 1907. (társszerző: Andrija Milčinović)
- Godina ljubavi, Kiadás és forgalomba hozatal: Moderne biblioteke, Zagreb, 1909.
- Kod "Sedmerice", nyomtatta: (E. Demetrović i dr.), Zagreb, 1909.
- Hasanaginica: drama u tri čina, Matica hrvatska, Zagreb, 1909. (2. kiadás. 1910., 3. kiadás. Kiadás és forgalomba hozatal L. Hartmana (St. Kugli), Zagreb, [1915?], 4. kiadás. Nyomtatás és forgalomba hozatal: Knjižare St. Kugli, Zagreb, [1925?])
- Pedeset godina Hrvatskoga kazališta: (1860-1910), Uprava Kr. hrv. zem. kazališta, Zagreb, 1910.
- Govor narodnog zastupnika otočkoga kotara dra. Milana Ogrizovića o izgradnji ličke željeznice: izrečen kao interpelacija u hrvatskom saboru dne 6. travnja 1910., Nyomtatta: Prve hrvatske radničke tiskare, Zagreb, 1910.
- Pripovijesti, Humoristička knjižnica, Zagreb, [1910?]
- Van s tudjincima!: (24. studenoga 1860): slika iz prošlosti hrvat. kazališta u jednom činu, Dionička tiskara, Zagreb, 1910.
- Banović Strahinja: drama u tri čina, Dramatska djela Milana Ogrizovića, knj. 1, vlast. naklada, Zagreb, 1913.[7]
- Vučina: drama u tri čina, Nyomtatás és forgalomba hozatal: St. Kugli, Zagreb, 1921.
- U Bečkom Novom Mjestu: (1671-1921): epilog Zrinsko-Frankopanskoj tragediji u jednom činu / za 250. obljetnicu Zrinsko-Frankopanske pogibije napisao Milan Ogrizović, Matica hrvatska, Zagreb, 1921.
- Slava Augustu Šenoi: (1881-1921): spomen-spis o četrdesetgodišnjici njegove smrti, Kiadó: St. Kugli, Zagreb, 1922.
- Hasanaginica: muzička drama u tri čina, St. Kugli, Zagreb, 1924.
- Stari plamen: roman iz hrvatskog života, Nakladom Tiskare Merkur, [19--?] (társszerző: Zyr Vukelić)[8]
Operalibrettók
- Anelito (Dah, 1901);
- Anno di amore (Godina ljubavi, 1906):
- Mattino di primavera (Proljetnojutro);
- Sera d'autunno (Jesenje veče );
- Meriggio d'estate (Ljetno podne);
- Notte d'inverno (Zimska noć);
- Maledizione (Prokletstvo, 1907);
- La sposa di Hasan-agà (Hasanaginica, 1909);
- Banović Strahinja (1912);
- L'imperatore Diocleziano (Car Dućljan, 1913);
- Rivelazione (Objavljenje, 1918);
- La pelle del lupo (Vučina, 1921).
Jegyzetek
- ↑ a b c Hrvatska encikopedija
- ↑ Milan Ogrizović, Izabrana djela; Izbor proze Andrije Milčinovića; Prokletstvo Andrije Milčinovića i Milana Ogrizovića, priredila Ana Lederer, Matica hrvatska, Zagreb, 2000., ISBN 953-150-256-0, 35. o.
- ↑ Koprek, Ivan, Thesaurus Archigymnasii, Zbornik radova u prigodi 400. godišnjice Klasične gimnazije u Zagrebu (1607. – 2007.), Zagreb, 2007., 897. o., ISBN 978-953-95772-0-7
- ↑ HAZU Izložba za 140. obljetnicu rođenja hrvatskog književnika Milana Ogrizovića, nacional.hr, 14. svibnja 2017., hozzáférés: 2019. szeptember 8.
- ↑ a b Propast kraljeva hrvatske krvi : historijska drama u pet činova, DiZbi.HAZU, Digitalna zbirka Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, hozzáférés: 2019. szeptember 8.
- ↑ Ivan Gabelica: subaction=showfull&id=1203955815&archive=&start_from=&ucat=1& Otac Domovine dr. Ante Starčević, 28. veljače 2008. 112. obljetnica smrti! (horvát nyelven). Hrvatska čista stranka prava (HČSP), 2005. október 11. [2008. március 3-i dátummal az subaction=showfull&id=1203955815&archive=&start_from=&ucat=1& eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. szeptember 8.)
- ↑ Banović Strahinja : drama u tri čina / napisao Milan Ogrizović. -, library.foi.hr, hozzáférés: 2019. szeptember 14.
- ↑ Stari plamen : roman iz hrvatskog života / Milan Ogrizović i Zyr Vukelić, katalog.kgz.hr, hozzáférés: 2019. szeptember 8.
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Milan Orgizović című horvát Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
- ↑ Hrvatska encikopedija: Hrvatska enciklopedija: Ogrizović, Milan. http://www.enciklopedija.hr. Leksikografski zavod Miroslav Krleža (Hozzáférés: 2023. augusztus 26.)
Irodalom-portál
Horvátország-portál