Menorca
Menorca | |
![]() | |
Ciutadella kikötője | |
Közigazgatás | |
Ország | Spanyolország |
Székhely | Mahón (29 321 lakos) |
Népesség | |
Teljes népesség | 96 467 fő (2022. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 135,67 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Fekvése | Földközi-tenger |
Szigetcsoport | Baleári-szigetek |
Terület | 695,7 km² |
Legmagasabb pont | Monte Toro, 358 m |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() ![]() Menorca Pozíció Spanyolország térképén | |
![]() | |
Menorca weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Menorca témájú médiaállományokat. |
Menorca a Földközi-tenger nyugati részén fekvő, Spanyolországhoz tartozó sziget, a Baleári-szigetek második legnagyobb tagja. Neve a latin Balearis Minor, később Minorica kifejezésből származik, ami arra utal, hogy ez a kisebbik sziget a szigetcsoport nagy szigete, Mallorca mellett. A sziget lakossága 2010-ben 94 383 fő volt, legnagyobb városa és adminisztratív központja Mahón (katalánul Maó).
Történelme
A sziget jellegzetes megalitikus építményeiről, csak itt található kamrasírokról (naveta), T-oszlopairól (taula), kőfalairól (talaiot) is ismert. A korai baleári építészetre hatással voltak más mediterrán kultúrák is, például úgy vélik, hogy a vakolt faoszlopok használatát a minószi Knosszoszból tanulták el.
Ókor
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Bandera_de_Menorca.svg/150px-Bandera_de_Menorca.svg.png)
Miután Róma a második pun háborúban elfoglalta Hispániát, jelentősen megnőtt az Ibériai-félsziget és Itália közötti kereskedelmi hajóforgalom. Ezt kihasználva Menorcán és Mallorcán kalózok települtek meg és innen kiindulva fosztogatták a római kereskedőket. Róma nem sokáig tűrte ezt és i.e. 121-re a teljes szigetcsoportot megszállták és betagozták a birodalmuk Hispania Citerior provinciájába. I.e. 13-ban Augustus császár közigazgatási reformja után a szigetek Hispania Tarraconensis provinciához kerültek.
A római időkben Menorcának jelentős zsidó népessége volt. Az 5. századi Severus püspök ír arról, hogy 418-ban 540 zsidó férfit és nőt kényszerítettek a megkeresztelkedésre. A keresztelkedést megtagadó gazdag zsidókat kiűzték a városokból, zsinagógáikat felgyújtották. Ennek ellenére a vallásukat nyíltan vagy titokban, látszólag keresztényként űző baleári zsidó közösség (a xueták) egészen a 20. századig fennmaradt.
Középkor
Az 5. században a vandálok kerítették hatalmukba a szigetet, amit a Bizánci Birodalom 534-ben visszafoglalt. Miután az Ibériai-félszigetet elfoglalták a mórok, Menorcát 903-ban a Cordobai Kalifátushoz csatolták Manúrka név alatt. Ekkoriban jelentős számú muszlim költözött a szigetre. A keresztények 1231-ben visszavették Mallorcát, de Menorca formailag önálló muszlim állam maradt, amely azonban adót fizetett Aragóniának. III. Alfonz aragón uralkodó végül 1287. január 17-én megszállta a szigetet és a Mallorcai Királysághoz csatolta; ezt a napot máig Menorca nemzeti ünnepeként tartják nyilván. A muzulmán lakosság egy részét erőszakkal megtérítették, a többieket Ibiza, Valencia és Barcelona piacain adták el rabszolgának.
1344-ben Aragónia királya országába olvasztotta az addig vazallus Mallorcai Királyságot. Aragónia és Kasztília uniója után a szigetek is az egyesült Spanyolországhoz kerültek. A 16. századtól kezdve Menorca sokat szenvedett a berber kalózok támadásaitól; 1535-ben Hajreddín Barbarossa elfoglalta Mahónt és 6000 lakosát elhurcolta rabszolgának.
18. század
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Le_D%C3%A9part_de_la_flotte_fran%C3%A7aise_pour_l%27exp%C3%A9dition_de_Port-Mahon_dans_l%27%C3%AEle_de_Minorque_le_10_avril_1756-Nicolas_Ozanne_mg_8244b.jpeg/150px-Le_D%C3%A9part_de_la_flotte_fran%C3%A7aise_pour_l%27exp%C3%A9dition_de_Port-Mahon_dans_l%27%C3%AEle_de_Minorque_le_10_avril_1756-Nicolas_Ozanne_mg_8244b.jpeg)
A spanyol örökösödési háborúban Nagy-Britannia megszállta Menorcát, melyet a háborút lezáró utrechti békében Gibraltárral együtt elcsatolt Spanyolországtól. A fővárost Mahónba helyezték át, ahol flottabázist építettek ki a brit hadihajók számára. A hétéves háború során 1756-ban Franciaország foglalta el a szigetet, de a háború után visszakerült az angolokhoz. Miután Franciaország belépett az amerikai függetlenségi háborúba, francia-spanyol csapatok 1782-ben újra megszállták Menorcát, amely a következő évben, a versaillesi béke alapján visszakerült Spanyolországhoz. A britek még egyszer partra szálltak 1798-ban a napóleoni háborúk során és a sziget csak 1802-ben került vissza, immár véglegesen, a spanyol koronához. Spanyolország francia megszállása idején a Baleári-szigetek függetlenek maradtak, az immár szövetséges brit flotta védelmének köszönhetően.
20. század
A spanyol polgárháborúban Menorca a köztársasági oldalt támogatta, míg a Baleárok többi tagja Franco pártján állt, ráadásul a másik három szigetet (Mallorcát, Ibizát és Formenterát) az olasz hadsereg szállta meg. Jelentős harcokra nem került sor, bár az olasz Corpo Truppe Volontarie megbombázta a szigetet és sokan meghaltak, amikor megpróbálták fegyverrel elfoglalni Mallorcát. 1939 februárjában a francóisták partraszálltak, a magukat megadó köztársaságpárti csapatokat pedig a brit flotta evakuálta.
1993 októberében az UNESCO Menorca teljes területét bioszféra-rezervátumnak nyilvánította. 2005-ben Menorca csatlakozott a Szigetjátékokat szervező International Island Games Association szövetséghez.
Éghajlat
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 14,0 | 14,2 | 15,5 | 17,3 | 21,1 | 25,0 | 28,4 | 28,9 | 26,1 | 22,0 | 17,7 | 15,2 | 20,5 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | 7,5 | 7,5 | 8,4 | 10,0 | 13,4 | 17,2 | 20,3 | 21,1 | 18,7 | 15,4 | 11,1 | 8,9 | 13,3 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 59 | 47 | 42 | 48 | 37 | 14 | 3 | 22 | 48 | 81 | 85 | 64 | 550 |
Forrás: Agencia Estatal de Meteorología |
Népesség
Lakosok száma | 94 383 | 91 601 | 94 885 | 96 467 |
2010 | 2016 | 2020 | 2022 |
Kultúra
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Gin_Xoriguer.jpg/130px-Gin_Xoriguer.jpg)
Mahónban minden évben megtartják a nemzetközi operahetet és az orgonafesztivált, Ciutadellában pedig a Capella Davidica koncertek és a nyári zenefesztivál a fő kulturális események. A sziget városaiban nyaranta fiestákat rendeznek. Ciutadellában június 23-25 között rendezik a Festes de Sant Joan-t, melynek során felvonulnak a helyi lófajta, a fekete szőrű menorquín képviselői és lovasaik békés kopjás bemutatókon bizonyíthatják ügyességüket.
A régmúltban a szigeten jelentős volt a bortermelés; bár a 20. század során ez visszaesett, újabban számos új borkészítő gazdaság nyílt. A brit történelmi befolyásnak tulajdonítható a helybeliek gin iránti vonzalma, jellemzően keserű citromos üdítővel keverve, Pomada formájában isszák. Híres a mahóni sajt és majonéz is.
Menorca hivatalos nyelvei a katalán és a spanyol. 2012 óta a főváros hivatalos elnevezése is Maó-Mahón. A helybeliek a katalán lokális változatát, a menorquít beszélik, de rendszerint jól kommunikálnak spanyolul is. A bevándorlók jellemzően csak a spanyolt beszélik.
Élővilág
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/Nuralagus_NTy.jpg/150px-Nuralagus_NTy.jpg)
Menorcán több mint 900 virágos növény - közöttük 24 (vagy 25) orchidea- honos; többségük nagyobb területen elterjedt mediterrán faj, de vannak endemikus növényei is. A látványos rovarok közül 30 lepke- és 17 szitakötőfaj él a szigeten.
A kétéltűeket három faj, a zöld varangy, a tavi béka és a mediterrán levelibéka képviseli. Gyakran látható a római gyík (Podarcis siculus) és a marokkói faligyík (Teira perspicillata). A szigeteken endemikus a baleári faligyík (Podarcis lilfordi). A gekkóknak két faja, a fali gekkó (Tarentola mauritanica) és a török gekkó (Hemidactylus turcicus) található Menorcán. Kígyókból négy faj található itt: a viperasikló (Natrix maura), a vízisikló (Natrix natrix), az ál-rézsikló (Macroprotodon cucullatus) és a hegyesorrú sikló (Rhinechis scalaris). A hüllőket még a görögteknős (Testudo hermanni), mocsári teknős (Emys orbicularis) és az amerikai eredetű vörösfülű ékszerteknős (Trachemys scripta) képviseli.
Menorca a vándormadarak pihenőhelye és a madármegfigyelők paradicsoma. A helyben fészkelők közé tartozik a korallsirály, a kék kövirigó és a kövi pacsirta. Előfordul a törpesas, vörös kánya és dögkeselyű; a gyurgyalag, a mediterrán vészmadár és a baleári vészmadár (Puffinus mauretanicus) is.
Nagy termetű vadon élő emlősök nincsenek Menorcán, inkább csak nyulak, kis rágcsálók, nyuszt és a mediterrán sün.
A régmúltban az Ibériai-félszigettől elszigetelt Menorcán óriásira nőtt teknős (Geochelone gymnesica), nyúl (Nuralagus rex) és pele (Muscardinus cyclopeus) élt, de ezek mára kipusztultak, akárcsak az endemikus barlangi kecske (Myotragus balearicus).
Közigazgatás
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Mapa_Menorca_Municipis.jpg/220px-Mapa_Menorca_Municipis.jpg)
Menorcának két nagyjából egyforma méretű nagyobb települése van: Mahón és Ciutadella de Menorca. A sziget területe nyolc önkormányzat között oszlik meg:
Önkormányzat | Terület (km²). | Lakossága 2001-ben | Lakossága 2010-ben |
---|---|---|---|
Ciutadella de Menorca | 186,3 | 23 103 | 29 247 |
Ferreries | 66,1 | 4 048 | 4 620 |
Es Mercadal | 138,3 | 3 089 | 5 398 |
Es Migjorn Gran | 31,4 | 1 167 | 1 539 |
Alaior | 109,9 | 7 108 | 9 399 |
Mahón (Maó) | 117,2 | 23 315 | 29 050 |
Es Castell | 11,7 | 6 424 | 7 926 |
Sant Lluís | 34,8 | 3 270 | 7 204 |
Összesen | 695,7 | 71 524 | 94 383 |
Források
- C. Michael Hogan (2007) Knossos fieldnotes, The Modern Antiquarian
- Henry Christmas, The Shores and Islands of the Mediterranean, Published 1851, R. Bentley
- Elukin, Jonathan M. Living Together, Living Apart : Rethinking Jewish-Christian Relations in the Middle Ages. Vol. Jews, Christians, and Muslims from the ancient to the modern world. Princeton, N.J.: Princeton University Press, 2007.
- Bradbury, Scott, ed. trans. (1996). Severus of Minorca: Letter on the Conversion of the Jews (Oxford Early Christian Texts).. Oxford University Press. p. 154. ISBN 978-0-19-826764-5.
- Gregory, Desmond (1990). Minorca, the Illusory Prize: A History of the British Occupations of Minorca between 1708 and 1802. Cranbury, NJ, USA: Associated University Presses, Inc. p. 132. ISBN 0-8386-3389-7.
- Robert Davis (2004): Christian Slaves, Muslim Masters: White Slavery in the Mediterranean, the Barbary Coast and Italy, 1500–1800. ISBN 1-4039-4551-9.
- Menorca.com
- Miquel Hudin & Elia Varela Serra (2013), Vinologue Menorca, Leavenworth Press, p. 75, ISBN 978-0-983-77187-6
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Minorca című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
A spanyol világ portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
- ↑ https://ibestat.caib.es/ibestat/estadistiques/933ae75d-c922-494f-bc1a-04341d1f13a9/fe3be181-2d59-4205-a774-f703a3a671b9/ca/pad_res01_22.px