Magyarország főútjai
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/0_km_fortepan_99382.jpg/250px-0_km_fortepan_99382.jpg)
Magyarország úthálózatának gerincét alkotják a már elkészült gyorsforgalmi utak mellett a főutak. Besorolásuk szerint lehetnek első-, illetve másodrendűek. A főutak jellemzően 2x1 sávos kialakítással rendelkeznek, de városi, illetve olyan szakaszokon, melyeken a forgalmi adatok azt indokolják több forgalmi sávval is rendelkezhetnek irányonként. Magyarország főútjain (ahogy minden közúton) alapesetben 90 km/h a legnagyobb megengedett sebesség lakott területen kívül, míg azon belül 50 km/h.
A főutak nem tévesztendők össze más úttípusokkal, például a gyorsutakkal, vagy az autóutakkal. Az autóutakon csak különszintű csomópontok épülhetnek és a rajtuk megengedett legnagyobb sebesség 110 km/h.
Történetük
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Magyarorsz%C3%A1g_f%C5%91%C3%BAtjai.png/600px-Magyarorsz%C3%A1g_f%C5%91%C3%BAtjai.png)
A főutak kialakulása
A történeti úthálózat kialakulásában a Dunántúlon az ókori közlekedési hálózatból ránk maradt római kori úthálózat is nagy szerepet kapott. Ezek közül a legismertebb és részben eredeti nyomvonalán jelenleg is főútként működik a borostyánút.
A középkorban az ország északi, nyugati és egyes keleti részein, ahol a hegyes vidékeken lehetett követ találni az útépítéshez, ott jobb volt a közlekedés. Az Alföldön, a Duna–Tisza közén nem volt használható út.
Széchényi A Hitel című munkájában így irt erről:
„Az Ország sok tájékin zsíros, fekete vagy ragadó agyag földeken ásatik 5-6 ölre egymástúl közegyenleg két mély árok, s az áldott termékeny föld árkok közé domboltatik fel…. a ’ munkások’ képzeletek szerint országutat készítenek , melly minden tréfán kivül hazánkban, sok helyen búza alá alkalmasabb lenne, mint utazók s társzekerek számára … a’ magasb töltésnek közönségesen csak azon haszna szokott lenne, hogy a’ kocsi melly dűl, ’s az utazó benne kékebbre üti testét, - a’ domború út pedig arra hasznos, hogy a’ ráhányt föld mélyebb, a’ sár nagyobb ’s így a süllyedés bizonyosb. ”
– Széchenyi István, A Hitel
A rossz utak, a nemesi előjogok a posta kialakulását hátráltatták. A vasút előtti időkben háromfajta postakocsijárat volt.
- gyorsposta – utasokat, leveleket, csomagokat vitt,
- lassúbb postaszekér – az értékesebb áruk mellett ugyancsak szállított utasokat,
- postai társzekér – kizárólag áruszállítási célokra szolgált.
A gyorsposta csak két helyen közlekedett. Buda és Bécs között 30 órás úttal, Pozsonyból Bécsbe 6 óra alatt. A postás szekerek is csak nyolc irányban közlekedtek, volt olyan is, mely csak két hetente járt. A társzekér útja Budáról Bécsbe 57 órát vett igénybe.[1] A rossz utakon kívül a nemesi önkény is sokat ártott a postának. Megtörtént, hogy a földesúr órákig váratta a postakocsit a révnél.
Magyarországon 1848-ban összesen 2300 km kiépített közúthálózat volt. 26 vármegyében egyáltalán nem volt közút.[1] Rendszeresen gondozott utakról csak a vasútépítések megindulásával és a közutak állami kezelésbe vételével, a 19. század közepétől lehet beszélni.
Az államutak kiépítésének biztosítására 1855-ben külön intézkedéseket hoztak meg. Fenntartásukra a birodalmi költségvetésben irányoztak elő pénzösszegeket és azt az országos útalapba utalványozták be.[2] A durva munkák, földmunkák s fuvarozások teljesítését a községek feladatává tették. Ezeket saját lakosaikkal vagy vállalkozókkal oldották meg, de a munkáért fiktív napszámbéreket állapítottak meg. A komolyabb munkák 1852-ben kezdődtek meg, miután az állami utakat felmérték és mérföldkövekkel láttak el.[3] Ebben az évben volt a legnagyobb az államúti hálózat, ezután fogyni kezdett. A hálózat csökkentésének az a téveszme volt az oka, hogy ahol vasút van, azzal párhuzamosan állami útnak nem szabad haladnia. 1873-ban Tisza Lajos közlekedési miniszter tervjavaslata kimondta, hogy az állami vasúthálózatot fejleszteni kell, az állami úthálózatból pedig kihagyásokat kell eszközölni.
A 20. század
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Magyar_Kir%C3%A1lys%C3%A1g_f%C5%91%C3%BAtjai_1941.png/600px-Magyar_Kir%C3%A1lys%C3%A1g_f%C5%91%C3%BAtjai_1941.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/55-%C3%B6s_%C3%BAt_Cs%C3%A1volyon_busszal_az_1960-as_%C3%A9vekben.jpg/250px-55-%C3%B6s_%C3%BAt_Cs%C3%A1volyon_busszal_az_1960-as_%C3%A9vekben.jpg)
A 20. század elején Magyarországot is elérte a gépkocsik elterjedése, ami az utak kiépítésénél és karbantartásánál új szempontok érvényesítését követelte meg. Az úthálózaton addigra már jobbára makadámburkolat feküdt, aminek a legkisebb szélessége 2,70 m volt. A gépkocsik számára veszélyt jelentettek az útfelület egyenetlenségei. Ezeken a gépkocsi csak lassítással tudott az utasok vagy a rakomány veszélyeztetése nélkül áthaladni. Az 1920-as évek elejére, az I. világháború miatt az üzemben tartott gépkocsik száma némileg lecsökkent (1913-ban 2876; 1921-ben 2734 volt). A gépkocsiforgalom csak az ország gazdasági konszolidációja után kezdett újra fejlődni. Az utakat portalanítani kellett, az útburkolatot a nehezebb járművek miatt erősebbre és szélesebbre kellett kiépíteni.
1934-ben a kereskedelem- és közlekedésügyi miniszter 70 846/1934. számú rendelete határozta meg az akkori főútvonal-hálózat elemeit, nyolc, egyetlen számjeggyel jelölt elsőrendű, harmincöt másodrendű (két számjegyű) és százötven harmadrendű (három számjegyű) főút − a rendelet szóhasználatával: főközlekedési közútvonal − kijelölésével.[4] Az akkori elsőrendű főutak vonalvezetése, több-kevesebb nyomvonal-korrekciótól eltekintve − például hogy az 1-es főút akkor még Dorogon, a 2-es Balassagyarmaton át húzódott, a 4-es Püspökladány után Biharkeresztes felé folytatódott – megegyezett a jelenkori, azonos számozású főutakéval, és az akkori másodrendű főutak is nagyrészt főútnak számítanak azóta is. Az útszámozás rendszerében ráadásul megjelent már a szektorelv is, vagyis az a logika, hogy az elsőrendű főutak számtartományokra osztják az ország területét, és ezekben a számtartományokban az alacsonyabb rendű főutak mind azzal a számjeggyel kezdődnek, amilyen számozású út az adott szektort (az óramutató járása szerinti irányból) megnyitotta. A harmadrendű főutaknál a másodrendűekkel való viszonyukban még nem valósult meg maradéktalanul ez az elv, de láthatóan ott is törekedtek erre, és jelentős hányaduknál az első két számjegy megfelelt a szektorelv alapján nekik kiosztandó számjegyeknek.
Főútjaink napjainkban
Az 1990-es években kialakult úthálózat-fejlesztési stratégia az ország egyközpontú (Budapest) térszerkezetét gyűrű irányú kapcsolatokkal kívánta kiegészíteni. Az utak jelentősége az autók számának növekedésével azóta is egyre nő.
A 20. század utolsó évtizedeiben a nagy kapacitású autóutak, az autópályák már erőteljesen befolyásolták az ország térszerkezetét, a regionális kapcsolatokat, átstrukturálták a városok belterületét és kihatottak a településszerkezetrk alakulására is. Az autópályák vonzzák az új befektetéseket. Ezek birtoklásáért verseny folyik a települések között, ami segíti az infrastrukturális fejlesztéseket. Az autópálya-építésekkel párhuzamosan haladó egykori főutakat az 1990-es évekig az adott pályaszakasz átadásával egyidejűleg átszámozták, így az 1-es főútból 100-as, az 5-ös főútból 50-es főút lett. Az évtized végén a főutak számozását ismét az eredeti jelzésével jelölték.
2013. július 1-től az elektronikus útdíjrendszer bevezetésével egyetemben korábbi 12 mellékútból főút lett:[5]
- 55-ös főút: Alsónyék-Bátaszék elkerülő, addigi jelölése: 5115. jelű mellékút
- 57-es főút: Pécs déli elkerülő, addigi jelölése: 5831. jelű mellékút
- 77-es főút: Veszprém-Tapolca-Lesencetomaj, addigi jelölése: 7301. jelű mellékút
- 222-es főút: Balassagyarmat-országhatár, addigi jelölése: 2204. jelű mellékút
- 427-es főút: Berettyóújfalu déli elkerülő (átkötés), addigi jelölése: 4214. jelű mellékút
- 430-as főút: Makó keleti elkerülő, addigi jelölése: 4415. és 44 456 jelű mellékút
- 578-as főút: Pécs keleti elkerülő, addigi jelölése: 5618. és 5721 jelű mellékút
- 651-es főút: Nagykónyi-Iregszemcse, addigi jelölése: 6510. jelű mellékút
- 681-es főút: Nagyatád-Berzence, addigi jelölése: 6809. jelű mellékút
- 830-as főút: Veszprém északi elkerülő, addigi jelölése: 83 102. jelű mellékút
- 832-es főút: Pápa-Veszprémvarsány, addigi jelölése: 8302. jelű mellékút
- 834-es főút: Pápa-Sárvár, addigi jelölése: 8404. jelű mellékút.
Főutak
Elsőrendű főutak
Díjfizetés
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/A_Budapest-B%C3%A9cs_k%C3%B6z%C3%B6tti_%C3%A1llami_k%C3%B6z%C3%BAt_betonoz%C3%A1sa.jpg/250px-A_Budapest-B%C3%A9cs_k%C3%B6z%C3%B6tti_%C3%A1llami_k%C3%B6z%C3%BAt_betonoz%C3%A1sa.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Route_3_Hungary_Encs.jpg/250px-Route_3_Hungary_Encs.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/4-es_f%C5%91%C3%BAt.jpg/250px-4-es_f%C5%91%C3%BAt.jpg)
Magyarország főútjai majdnem minden gépjármű-kategória számára ingyenesek, kivéve az alábbi túlterhelt szakaszon kell díjat fizetniük a kijelölt tömeget meghaladó J2, J3, és J4-es kategóriájú járműveknek:
Tranzit főútvonal-szakaszok | J1 (<3,5 t) kategória | J2 + J3 + J4 kategóriák |
---|---|---|
![]() | Nincs díj | Budapest – Hegyeshalom |
![]() | Nincs díj | Vác – Rétság |
![]() | Nincs díj | Budapest – Miskolc |
![]() | Nincs díj | Budapest – Záhony |
![]() | Nincs díj | Budapest – Röszke |
![]() | Nincs díj | Budapest – Barcs |
![]() | Nincs díj | Székesfehérvár – Szentgotthárd |
![]() | Nincs díj | Budapest – Almásfüzitő |
![]() | Nincs díj | Budapest – Tokod |
![]() | Nincs díj | Vác – Szob |
![]() | Nincs díj | Kisbér – Komárom |
![]() | Nincs díj | Győr – Vámosszabadi |
![]() | Nincs díj | Hatvan – Somoskőújfalu |
![]() | Nincs díj | Rétság – Salgótarján |
![]() | Nincs díj | Bátonyterenye – Szentdomonkos |
![]() | Nincs díj | Gyöngyös – Eger |
![]() | Nincs díj | Bánréve – Kerecsend |
![]() | Nincs díj | Miskolc – Bánréve |
![]() | Nincs díj | Sajószentpéter – Tornanádaska |
![]() | Nincs díj | Nagykáta – Füzesabony |
![]() | Nincs díj | Hatvan – Szolnok |
![]() | Nincs díj | Füzesabony – Debrecen |
![]() | Nincs díj | Tiszafüred – Fegyvernek |
![]() | Nincs díj | Debrecen – Nyékládháza |
![]() | Nincs díj | Polgár – Nyíregyháza |
![]() | Nincs díj | Felsőzsolca – Sátoraljaújhely |
![]() | Nincs díj | Tarcal – Nyíregyháza |
![]() | Nincs díj | Vásárosnamény – Országhatár |
![]() | Nincs díj | Püspökladány – Országhatár |
![]() | Nincs díj | Mezőpeterd – Országhatár |
![]() | Nincs díj | Szeged – Nagylak |
![]() | Nincs díj | Kecskemét – Gyula |
![]() | Nincs díj | Kunszentmárton-Szentes-Hódmezővásárhely |
![]() | Nincs díj | Törökszentmiklós – Mezőberény |
![]() | Nincs díj | Hódmezővásárhely – Debrecen |
![]() | Nincs díj | Debrecen – Nyírábrány |
![]() | Nincs díj | Vaja – Csenger |
![]() | Nincs díj | Budapest – Hercegszántó |
![]() | Nincs díj | Kecskemét – Dunaföldvár |
![]() | Nincs díj | Tompa – Dunaföldvár |
![]() | Nincs díj | Kecskemét – Sükösd |
![]() | Nincs díj | Bátaszék – Szeged |
![]() | Nincs díj | Bátaszék – Mohács |
![]() | Nincs díj | Pécs – Mohács |
![]() | Nincs díj | Pécs – Harkány |
![]() | Nincs díj | Dunaföldvár – Nagykanizsa |
![]() | Nincs díj | Dunaújváros – Székesfehérvár |
![]() | Nincs díj | Szekszárd – Székesfehérvár |
![]() | Nincs díj | Enying – Simontornya |
![]() | Nincs díj | Siófok – Szekszárd |
![]() | Nincs díj | Kaposvár – Pécs |
![]() | Nincs díj | Balatonszemes – Szigetvár |
![]() | Nincs díj | Balatonkeresztúr – Barcs |
![]() | Nincs díj | Balatonkeresztúr – Enying |
![]() | Nincs díj | Litér – Balatonfűzfő |
![]() | Nincs díj | Veszprém – Csopak |
![]() | Nincs díj | Vasvár – Nagykanizsa |
![]() | Nincs díj | Keszthely – Rédics |
![]() | Nincs díj | Körmend – Keszthely |
![]() | Nincs díj | Veszprém – Tapolca – Lesencetomaj, 84-es főút |
![]() | Nincs díj | Székesfehérvár – Győr |
![]() | Nincs díj | Veszprém – Győr |
![]() | Nincs díj | Városlőd – Győr |
![]() | Nincs díj | Sopron – Balatonederics |
![]() | Nincs díj | Győr – Sopron |
![]() | Nincs díj | Rédics – Mosonmagyaróvár |
![]() | Nincs díj | Kám – Szombathely – Kőszeg |
![]() | Nincs díj | Sárvár – Vát |
![]() | Nincs díj | Szombathely – Bucsu |
A mellékelt táblázatban felsorolt főutakon kívül az alábbi főutak esetében van díjfizetési kötelezettség: 101-es, 111-es, 117-es, 131-es (megszűnt), 132-es, 15-ös, 222-es, 302-es, 304-es, 311-es, 354-es, 401-es, 403-as, 405-ös, 427-es, 430-as, 431-es, 441-es, 442-es, 443-as, 446-os, 451-es, 470-es, 471-es, 474-es, 491-es, 502-es, 510-es, 511-es, 513-as, 541-es, 542-es, 551-es, 578-as, 610-es, 611-es, 631-es, 651-es, 681-es, 710-es, 760-as főút, 761-es, 811-es, 830-as, 832-es, 834-es, 860-as, 861-es főút.[6]
Lásd még
Jegyzetek
- ↑ a b A technika fejlődése (Budapest, 1966) 892. o.
- ↑ Technikafejlődésünk története (Budapest, 1928) 311. o.
- ↑ 1870-ben hozták be Magyarországra a kilométer-számítást
- ↑ Magyarország közlekedési térképe, 1937
- ↑ Új főutak. Az ED bevezetése és a közúti szabályozás kérdései pp. 20. NFM Közlekedési Infrastruktúra Főosztály, 2013. június 12. [2013. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. március 15.)
- ↑ 25/2013. (V. 31.) NFM rendelet az útdíj mértékéről és az útdíjköteles utakról
Források
- Topográf Térképészeti Kft. 2007: Európa és Magyarország duóatlasz.
- Atlasz Plusz © Z-Press Kiadó Kft. 2008 ISBN 963-9493-35-X
Külső hivatkozások
Autópálya-portál
Magyarország-portál