Közönséges gorál
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Állatkerti példány | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Mérsékelten fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Naemorhedus goral (Hardwicke, 1825) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Közönséges gorál témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Közönséges gorál témájú médiaállományokat és Közönséges gorál témájú kategóriát. |
A közönséges gorál (Naemorhedus goral) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a tülkösszarvúak (Bovidae) családjába és a kecskeformák (Caprinae) alcsaládjába tartozó faj.
Nemének a típusfaja.
Előfordulása
Bhután, Kína, India, Nepál és Pakisztán területén honos. Jelenléte Mianmarban bizonytalan. Természetes élőhelye a hegyvidéki erdők. A tengerszint feletti 1000-4000 méteres magasságban is megtalálható.
Alfajai
- Naemorhedus goral bedfordi (Hardwicke, 1825)
- Naemorhedus goral goral Lydekker, 1905
Megjelenése
Testhossza 95–130 centiméter. Testtömege 35–42 kilogramm. Gyapja szürke vagy szürkésbarna.
Életmódja
Nyáron friss füvet legel. A gorál ősszel levelekkel, erdei gyümölcsökkel csillapítja étvágyát, télen pedig patáival a hó alól kikapart füvet fogyasztja. Körülbelül 14-15 évig él.
Szaporodása
Az ivarérettség 3 éves korban kezdődik. A 170-218 napig tartó vemhesség után a nőstény egy gidát ellik. Az anyaállat nagy gonddal szoptatja, és fő ellenségéktől, a szürke farkasoktól védett sziklára vezeti gidáját.
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2011. május 1.)
- A Világ Állatai képes enciklopédia. Alexandra Kiadó (2005)
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap