Horvátország magyar emlékei, látnivalói
A Kárpát-medence magyar emlékei, látnivalói | ||
---|---|---|
![]() • Pozsony • Győr Pécs • • Budapest Kassa • • Újvidék • Szeged • Miskolc • Temesvár • Arad • Debrecen A Kárpát-medence legnépesebb magyar múltú városai[1] és alapvető égtáji-domborzati felosztása: északi régió (sárga), nyugati régió (rózsaszín), Alföld (zöld), keleti régió (kék) | ||
Magyar emlékek, látnivalók | ||
| ||
Sablon:Magyar emlékek a Kárpát-medencében
|
Ez a szócikk Horvátország legfontosabb magyar történelmi emlékeit, valamint a horvátországi magyarság kulturális életéhez, művészetéhez, néphagyományaihoz kötődő látnivalókat mutatja be régió és téma szerinti csoportosításban.
Látnivalók régió szerint
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Ilok_church2.jpg/200px-Ilok_church2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Varazdin_Stari_grad2006.jpg/250px-Varazdin_Stari_grad2006.jpg)
Kelet-Horvátország
- Laskó – helytörténeti kiállítás
- Vörösmart – helytörténeti kiállítás
- Újlak: A 14. században még színmagyar település a Magyar Királyság egyik legnépesebb városa volt. A vár ma már romos, itt volt a nagyhatalmú Újlaki család központja. Itt halt meg 1456. október 23-án Kapisztrán Szent János, a nándorfehérvári hős, akinek a vár oldalában látható az üvegkoporsója. A középkori ferences templomban található Újlaki Miklós és Újlaki Lőrinc reneszánsz domborműves síremléke.
Eszék és környéke
- Kórógy – a kórógyi vár romjai
Északnyugat-Horvátország
- Csáktornya: A csáktornyai vár a Zrínyi család központja volt a 15. századtól 1671-ig. Zrínyi Miklós a költő és hadvezér emlékét emlékoszlop idézi.
- Szentilona – a Szent Ilona kolostor helyreállított maradványai 14. századi falfestményekkel, a gótikus kápolna maradványai a Zrínyiek sírboltjával
Horvát-középhegység
- Varasd vára többek között Corvin János és az Erdődyek birtoka volt.
- Nagytábor – Corvin János vára
Zágrábi-medence
- Zágráb – A zágrábi székesegyházban őrzik Szent László koronázási palástját. Magyar főurak síremlékei is találhatóak itt (pl. Erdődy Tamásé).
- Jaska – Erdődy-kastély
Adriai Horvátország
- Pula – A Szent Ferenc-templomban őrzik Salamon magyar király (1052-1087) sírkövét.
- Opatija (Abbázia) – a Monarchia idején a magyar uralkodó osztály kedvenc nyaralóhelye volt. A 19. század végi szálloda- és villasor a békebeli időket idézi.
- Zengg – Itt született Jurisics Miklós, Kőszeg hősi halált halt várkapitánya. Mellszobra a városháza közelében látható.
- Novigradi vár – Nagy Lajos király özvegye, Erzsébet és leánya, Mária itt raboskodtak. A plébániatemplomban megtekinthető a rab királyné által hímzett palást darabja.
- Zára (Zadar) – A 12. században Könyves Kálmán építtette a Szűz Mária templom harangtornyát
- Trau (Trogir) vára – A világörökség része. Itt talált menedéket a tatárjárás idején IV. Béla és a családja. A Szent Lőrinc katedrális sekrestyéjében őrzik IV. Béla koronázópalástjának csuklyáját.
- Klissza sziklavára – itt született Árpád-házi Szent Margit
- Split – a dóm harangtornyán a magyar királyok középkori domborművei láthatóak, továbbá itt van eltemetve IV. Béla két lánya: Katalin és I. Margit.
- Dubrovnik – A székesegyház kincstárában található Szent István ereklyéje, a ferences kolostorban pedig Szent László király ereklyetartója.
Látnivalók téma szerint
Néphagyományok, népművészet
Múzeumok, kiállítóhelyek
Műemlékek
Templomok
Várak, erődök
Kastélyok
Köztéri szobrok
Temetők
Történelmi emlékhelyek
A Horvátországi Cres szigetre menekült IV. Béla a tatárjárás idején. A falucskában – ahol Béla királyunk megszállt – annyira megszerették IV. Bélát, hogy róla nevezték el a falut: Beli. Érdemes felkeresni ezt a kis falucskát, mert a mai napig megtalálható IV. Béla arcszobra és a mai napig büszkék erre az ottlakók.
Kulturális események
Lásd még
Jegyzetek
- ↑ A térképen azok a városok szerepelnek, amelyek jelentős magyar emlékekkel rendelkeznek és lakosságuk meghaladja a 120 000 főt. A térképen szereplő városok egy része a svábok, zsidók, szlovákok, románok, szerbek és horvátok történetében is kisebb-nagyobb szerepet játszott.
Külső hivatkozások
- Így került magyar kézre az Adria
Magyarságportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
![]() | Ez a kultúra témájú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |