Hernádcsány
Hernádcsány (Čaňa) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kerület | Kassai | ||
Járás | Kassa-környéki | ||
Rang | község | ||
Első írásos említés | 1255 | ||
Polgármester | Michal Rečka | ||
Irányítószám | 044 14 | ||
Körzethívószám | 055 | ||
Forgalmi rendszám | KS | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 5864 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 433 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 174 m | ||
Terület | 11,56 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Hernádcsány weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hernádcsány témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség | |||
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Hernádcsány (1899-ig Csany, szlovákul: Čaňa) község Szlovákiában, a Kassai kerület Kassa-környéki járásában.
Fekvése
Kassától 13 km-re délkeletre, a Hernád jobb partján fekszik.
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/%C4%8Ca%C5%88a%2C_Reformovan%C3%BD_kostol.jpg/220px-%C4%8Ca%C5%88a%2C_Reformovan%C3%BD_kostol.jpg)
A régészeti leletek tanúsága szerint a község területén már a kőkorszakban éltek emberek. Az i. e. 2500 körüli időben kiterjedt bronzkori település volt itt, melynek temetőjét a községtől délre tárták fel. A feltárt 163 sír gazdag mellékletekkel volt ellátva. A népvándorlás korában, az 5. században rövid időszakra keleti gót település.
1170 körül a falu mellett kolostor épült, melynek szolgálatára a falu lakói voltak rendelve. A kolostor előbb ágoston rendi, majd különböző rendeké, végül a premontreieké volt. 1241-ben a tatárok Csányt is elpusztították. A települést írott forrásban 1255-ben IV. Béla király adománylevelében „terra Chon” néven említik először. A király az oklevélben a tatárok által elpusztított település újonnan betelepített, főként német lakóinak adómentességet ad. A község neve személynévi eredetű. 1270-ben az egri káptalan oklevelében ismét „Chon” alakban szerepel. Az 1332 és 1337 között felvett pápai tizedjegyzék „Chun”, illetve „Chomi” alakban említi. 1384-ben a falu lakói templom építésébe kezdtek, melyet 1400 körül fejeztek be és Szűz Mária tiszteletére szentelték fel. Története során különböző nemesi családok, főként a Csányi család birtoka volt. 1427-ben 30, 1553-ban 14 portát számláltak a faluban. A 16. század közepén a község lakói nagyrészt reformátusok lettek. 1746-ban 292 lakosa volt, közülük 77 római katolikus, 61 görögkatolikus, 56 kálvinista, 18 luteránus és 78 gyerek.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „CSÁNY. Csana. Magyar falu Abaúj Vármegyében, birtokosai külömbféle Urak, lakosai reformátusok, fekszik Kassátol egy, és 1/4. mértföldnyire, határja termékeny, és vagyonnyait jól eladhattya Kassán; de mivel földgyének harmad részét, réttyeit is néha egészen járja a’ víz, ’s épűletre való fája sints, második Osztálybéli.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Csány, magyar falu, Abauj vgyében, a Hernád jobb partján mellyen itt hid viszen keresztül, Kassához délre 1 1/2 mfdnyire: 430 r. kath., 59 g. kath., 8 evang., 350 ref., 60 zsidó lak. Kath. fil. ref. anyatemplom. Gazdag róna határát a Hernád némellykor elönti; erdeje is van. F. u. b. Meskó, Bárczay, Lánczy, Püspöki, Szentimrey, s m. t.”[3]
1855-ben itt épült fel Európa legnagyobb gőzmalma, egy évvel később pedig megépült a Miskolc felé menő vasútvonal is. A község lakói főként mezőgazdasággal, állattartással, halászattal és kézművességgel foglalkoztak.
Borovszky Samu monográfiasorozatának Abaúj-Torna vármegyét tárgyaló része szerint: „Gecsétől délre fekszik Csány község, a körjegyzőség székhelye, 119 házzal, 985 magyar és tót ajku lakossal, Vasúti, posta- és táviróállomás. Itt van a »Csányi műmalmi társulat«-nak 1865-ben alapitott és kitünően berendezett műmalma. Kezdetben csak 100 köböl gabonanemü őrlésére volt berendezve, ma már naponkint 500 métermázsát képes feldolgozni. A malom gőzre jár, de felhasználja a Hernád vizerejét is és a legujabb szerkezetü gépekkel van fölszerelve. A telepet a csányi vasúti állomással két kilométer hosszu iparvágány és a kassai igazgatósági irodával 17 kilométer hosszu telefonvonal köti össze. Gyártmányait Kassa vidékén és Felsőmagyarország egyes nagyobb városaiban értékesíti, de finomabb lisztfajtáit Sziléziába, Galicziába, Morva- és Csehországba is szállitja. Néhány kiállitáson elsőrendü kitüntetést is nyert. Csány a vasúti állomása a szépfekvésü Kéked fürdőnek, mely innen kocsin egy óra alatt könnyen elérhető.”[4]
A trianoni diktátumig Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott, majd az új Csehszlovák államhoz csatolták. 1938 és 1945 között ismét Magyarország része.
Népessége
1880-ban 1043 lakosából 454 magyar és 460 szlovák anyanyelvű volt.
1890-ben 985 lakosából 454 magyar és 490 szlovák anyanyelvű volt.
1900-ban 1365 lakosából 1142 magyar és 208 szlovák anyanyelvű volt.
1910-ben 1425 lakosából 824 magyar és 553 szlovák anyanyelvű volt.
1921-ben 1436 lakosából 39 magyar és 1245 csehszlovák volt.
1930-ban 1754 lakosából 54 magyar és 1576 csehszlovák volt.
1941-ben 1685 lakosából 1285 magyar és 387 szlovák volt.
1970-ben 2619 lakosából 4 magyar és 2613 szlovák volt.
1980-ban 3360 lakosából 4 magyar és 3314 szlovák volt.
1991-ben 4127 lakosából 15 magyar és 3832 szlovák volt.
2001-ben 4817 lakosából 4395 szlovák, 288 cigány és 18 magyar volt.
2011-ben 5493 lakosából 4232 szlovák, 705 cigány és 14 magyar volt.
2021-ben 5864 lakosából 24 (+6) magyar, 309 (+94) cigány, 14 (+16) ruszin, 5212 (+104) szlovák, 47 (+9) egyéb és 258 ismeretlen nemzetiségű volt.[5]
Neves személyek
- Itt szolgált Stanislav Stolárik (1955) szlovák katolikus pap, rozsnyói püspök.
Nevezetességei
- Római katolikus temploma 1947-ben épült.
- A csányi-tó fürdésre és sportolásra is alkalmas.
További információk
- Nemhivatalos oldal
- Hernádcsány a Hernádi kistérség honlapján
- Községinfó
- Hernádcsány Szlovákia térképén
- Képes ismertető (szlovákul)
- E-obce.sk
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ Magyarország vármegyéi és városai. mek.oszk.hu, Hiba: Érvénytelen idő. (Hozzáférés: 2018. április 8.)
- ↑ ma7.sk
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap