Ház
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Nice_House_in_Stadhampton_-_geograph.org.uk_-_1734208.jpg/265px-Nice_House_in_Stadhampton_-_geograph.org.uk_-_1734208.jpg)
A ház általában falakkal, tetővel és nyílászárókkal (ablak, ajtó) rendelkező épület, amelynek kubatúrája zárt egységet képez. Olyan épület, amely védelmet nyújt a csapadék, a szél, a szélsőséges hőmérsékletek, valamint az emberek vagy állatok esetleges betolakodása ellen. Belső terét gyakran különféle elnevezésű helyiségekre osztják.
Sok célt szolgálhat: állandó élőhelyet biztosíthat, védi a tulajdont, óvja lakóit a természet viszontagságaitól stb. Építik magán- és közhasználatra is. Van olyan építmény, amely emberi lakhely, mégsem nevezhetjük háznak, ilyen pl. a mongol nemezsátras jurta.
A régi magyar nyelvben a lakószobát háznak, lakóháznak hívták, valamint egy háznak emeletét felső háznak, a templomot pedig Isten házának.[1]
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Kussow%2C_Steinzeitdorf.jpg/220px-Kussow%2C_Steinzeitdorf.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Pfahlbauten_Unteruhldingen_2005_05.jpg/220px-Pfahlbauten_Unteruhldingen_2005_05.jpg)
Az emberiség szinte mindig épített valamilyen hajlékot a maga számára, ami védelemként szolgált a természet viszontagságai ellen. Ez lehetett egy kunyhó, jurta, kalyiba stb.
Az első emberek legkezdetlegesebb lakóhelyeinek fajtájaként a talajba mélyített gödör fölé növényi anyagból emeltek tetőt. Ennél fejlettebb volt a faházak építése, lápos, vízparti vidékeken cölöpépítmények formájában. Északi vidékeken jégtömbökből és bálnák csontvázaiból is építettek ideiglenes vagy állandó primitív házakat. A kőkorszak végén elterjedt épületfajták egyes területeken napjainkig használatban maradtak.[2]
Az ősi ház gyakran egyetlen, hatalmas helyiségből állt, amelyben rendszerint több csoportból álló nagyobb közösség élt együtt. A magyar nyelvben is a ház szó eredetileg a szoba fogalmának felelt meg.[2] A nemzetségi társadalomban a közösségek különálló családokra bomlottak, s így a nagy, közösségi házak helyett a kisebb, különálló házak építése terjedt el.[2] Gyakran favázas építményeket építettek, vagy favesszőből illetve más növényi anyagokból font falú, lombbal, ágakból takart kunyhókat, kőben gazdag vidékeken pedig kőből építkeztek. A vályogépítészet is már legalább 10 ezer éve ismert.[3]
Az ókori Egyiptomban a lakóház csak a nagyobb városokban ért el két emeletnél nagyobb magasságot. A tulajdonképpeni lakás az emeletet foglalta el, míg a földszintet raktárak és szolgalakások számára használták fel. Az épületek anyaga fa és tégla volt. Az emeletbeli nagy fogadóteremhez gyakran külső lépcső vezetett fel az utcáról. A tetők helyét teraszok pótolták, amelyeket könnyű deszkafödél védett meg az eső ellen. A gazdagabb házak padlóját szőnyegek borították, falait stukkó díszítette, mennyezetét festett és aranyozott fagerenda képezte. A nők lakosztályai a legfelsőbb emeletet foglalták el s az utcára néztek; kis ablakaikat talán színes üveggel láthatták el.[4] (Egyes kutatók szerint a föníciaiak használtak először mesterséges üveget, mások szerint az egyiptomiak találták fel.)[5]
![]() | Lásd még: Mindennapi élet az ókori Egyiptomban |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/Vettii2_modified.jpg/220px-Vettii2_modified.jpg)
Az ókori Görögországban a lakóházak városban és falun egyaránt nagyon szerények voltak. Az építőanyag vályog, napon szárított tégla volt, ezért a betörők át tudták fúrni a falakat. A házakat meglehetős összevisszaságban helyezték el egymás közelében. Az egyszerű emberek lakásai két-három szűk, földszinti helyiségből álltak. Az utcára nyíló helyiség gyakran műhelyként vagy üzletként funkcionált. A nagyobb családok kétszintes házakat is emelhettek, az ilyen esetekben az emeletre a ház külső oldalán, falépcsőn vagy létrán lehetett feljutni. Athén arra alkalmas szikláinak oldalában több helyiségből álló barlanglakások is voltak. A legszegényebbek a városfalként szolgáló földsánc oldalába építettek maguknak valamiféle tákolmányt. A négyszögletes ablakokat fazsalukkal lehetett bezárni. A szárazföldi görög településeken a sátortetőt falécre rakott terrakottacseréppel borították. A szigeteken a lapos tetőket kedvelték. A nyílt tűzhelyek felett csak a tehetősek komolyabb épületein volt füstkivezető nyílás, afféle kéménykezdemény.[6]
![]() | Lásd még: Mindennapi élet Athénban Periklész korában |
Az uralkodó osztály házait több civilizációban már az ókorban elsőrendű felszereléssel látták elː vízvezetékkel, fűtőberendezéssel, padlófűtéssel, fürdőtermekkel. A rómaiak hatalmas, többemeletes bérházakat építettek a dolgozó rétegek számára, melyeknek alsó szintjén a kereskedések és műhelyek foglaltak helyet, az emeleten pedig a függőfolyosókról nyíló lakások voltak.[2] Ugyanakkor a hatalmas ókori Róma városának bérházaiban az emeleti lakások javarészt csak alvásra szolgáltak. A népsűrűség jóval nagyobb volt, mint a mai városokban. Egy emeleten huszonöt, egy egész házban akár százötven lakás is lehetett; így aztán sokszor ötszáz ember is aludt egy fedél alatt.[7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Archeon_House_Middle_Ages.jpg/220px-Archeon_House_Middle_Ages.jpg)
A középkori hűbéri társadalomra jellemző három fő háztípusː a hűbérurak udvarházai és kastélyai, a jobbágyok parasztházai és a városi polgárság lakóházai. A nemesek erődített lakótornyait és várait a feudális állam központosított hatalmának megteremtése után a különböző művészi stílusban épített, fényűző kastélyok és kúriák váltották fel. Ekkor alakult ki a parasztház egészen a közelmúltig továbbélő típusa is, melynek fő helyisége a konyha volt.[2] A fallal körülvett városokban élő polgárság lakóházai hely hiányában általában keskenyek és többemeletesek voltak, és egy idő után – a pusztító tűzvészek után – kőből épültek.[2]
A 16. század végén a londoni házak legtöbbször háromszintesek voltak, a felső emeletek kissé kinyúltak az utca fölé. E korban vezették be a lépcsők használatát a korábbi létrák helyett az emeletek közötti közlekedésre, valamint az illemhelyek építését a lakóházakon belül. Ekkoriban találták fel a vízöblítéses WC-t, és bár az uralkodó is beszereltette palotájába, a nép körében csak nagyon lassan kezdett elterjedni. A legtöbb házon már volt nyitható, üvegezett ablak, csak a legszegényebbek használtak még olajos rongyokkal vagy pergamennel fedett kis rácsos ablakokat.[8]
![]() | Lásd még: Mindennapi élet Londonban I. Erzsébet korában |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Terraced_houses.jpg/220px-Terraced_houses.jpg)
Az Egyesült Királyságban az ipari forradalom idejétől a városokba költöző rengeteg munkavállalónak lakásra volt szüksége. A költségek csökkentése és az építkezés felgyorsítása érdekében sorházak építésére került sor.
A 20. századtól a motorizáció a fejlett országokban a külvárosok gyors növekedéséhez vezetett. A második világháború után új technológiák jelentkeztek viszonylag olcsón felhúzható lakóépületek tömeges építéséhez.
Magyarországon
![]() | Bővebben: Magyar népi építészet |
Háztípusok
Felhasználás alapján
- középület: közösségi szolgáltatásokra szánt épület
- lakóház: egy- vagy több lakásos
- tárolóhelyiség
- állatház
Lakóházak
- családi ház
- ikerház: két főbejárattal, teljesen elválasztott beltérrel épített ház
- sorház: olyan épület, melyben egymás mellett több (legalább 3), egymástól elválasztott lakóegység sorakozik
- társasház: olyan épület, amelyben több lakóegység található, általában több emeleten
- emeletes ház: az ilyen házak több szinttel rendelkeznek, a 3 szintes (földszint + 2 emelet) felett szoktuk így nevezni
Építőanyag alapján
Falainak és belső szerkezetének anyaga alapján lehet fa-, kő-, beton-, föld-, ponyva-, tégla-, acél–üveg, panel-, sőt csak üvegház is.
Lakóházak típusai építőanyag alapján
Egykori népi építészet fő típusai
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Gocsej_village_house_1.jpg/220px-Gocsej_village_house_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Mudbricks_in_Palestine_2011.jpg/220px-Mudbricks_in_Palestine_2011.jpg)
A falazat építőanyaga alapjánː
- Kőház - A kőfalú házak különböző formái kőben gazdag vidékeken, főleg hegyvidékeken terjedtek el.
- Téglaház – A helyszínen égetett tégla használata már az ókori civilizációkban ismert, a magyar népi építészetben viszonylag későn jelent meg.
- Veremház – A földfelszín alá süllyesztett épület, melynek falazata egyáltalán nem volt vagy csak nagyon alacsony.
- Földből
- Gyeptéglafalú ház (hantház) - A gyeptéglákat a füves felükkel lefelé fordítva, téglakötésben, vagy srégan az oldalukra fordítva, kötőanyag nélkül rakták egymásra. A hantházak olcsóbban épültek fel, mint a faszerkezetű házak, azonban gyakori karbantartást igényeltek. Inkább ott épültek ahol szélsőséges éghajlati jellemzők vannak (→ izlandi gyepház), vagy ahol más építőanyagok nem álltak rendelkezésre; bár Magyarországon a szegénység miatt is.
- Rakott sárfalú ház - Az agyagos földet pelyvával, szalmatörekkel, vagy más növényi darabokkal és vízzel összekeverték és állatokkal megtapostatták. Majd ebből a sáros földből húzták fel a falat. Időnként az ablakokat utólag vágták ki a már kiszáradt, elkészült falból.[9]
- Vályogház
- Vert falú ház - Agyagos földet (egyes helyeken növényi anyagokkal keverve) nedvesen két vízszintes palló (deszka) közé raktak, majd keményre döngölték.
- Fából és növényi anyagból
- Boronafalú ház – A Kárpát-medencében – főleg Erdélyben és a Felvidéken – a 20. századig volt általános. A fal hosszában gerendákat, (bárdolt vagy bárdolatlan) fatörzseket fektettek egymásra, a sarkoknál lapolással vagy csapolással összeépítve. A réseket agyag vagy moha tömítette, belső falfelület többnyire vakolt volt.[10]
- Deszkafalú ház
- Gerendaház
- Nádfalú ház (a trópusokon gyakran bambusznádból) - Mivel nagyobb teherviselésre alkalmatlan, inkább csak a szárnyékok, karámok építményei készültek így. Európában a nádházakat kívül-belül vályogsárral tapasztották be.[11]
- Rönkház
- Zsilipelt deszkafalú ház - Az oszlopok oldalába függőleges hornyokat véstek, s ezekbe vízszintes helyzetű deszkákat vagy pallókat rögzítettek.
A mai fő típusok
- Téglaház
- Vasbeton
- Vályogház
- Faház
- Gerendaház
- Rönkház
- Könnyűszerkezetes (technológia)
- "Készház" – a gyárban előre legyártott elemekből felépülő ház
- Mobilházː egyben szállítható ház
- Építőanyag eredet szerintː
- természetes vagy mesterséges
- Orosz gerendaház
- Vakolatlan vályogház
- Kő alapon épült ház a tetején faszerkezettel
- "Készház" Spanyolországban
- Ausztrál szétszedhető (szállítható) ház
- Amerikai könnyűszerkezetes ház
- Mobilházak Angliában
Építészet
Történetileg
Korszakra, illetve korra jellemző stílusok szerint: román, gótikus, reneszánsz, barokk, eklektikus, modern stb.
![]() | Bővebben: Művészettörténeti korszakok |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Old_Sz%C3%A9kely_House_-_painted_cca_1930%2C_watercolor.tif/lossy-page1-220px-Old_Sz%C3%A9kely_House_-_painted_cca_1930%2C_watercolor.tif.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Gassho-zukuri_farmhouse-01.jpg/220px-Gassho-zukuri_farmhouse-01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Iraqi_mudhif_interior.jpg/220px-Iraqi_mudhif_interior.jpg)
Földrajzilag
Kontinensek, régiók, kultúrák, illetve országok jellegzetes építészete.
lásd mégː
- Magyarország építészete
- A tájházak vagy falumúzeumok, mint szabadtéri néprajzi gyűjtemények
- Sárköz népi építészete
- A Vendvidék népi építészete
- Erdély építészete
- Lengyelország építészete
- Finnország építészete
- Japán építészete
- Buddhista építészet
- India képzőművészete és építészete
- Törökország építészete
- Iszlám építészet
- Afrika építészete
Vannak olyan alkotások, amelyeknek nincs belső terük, vagy ha van, a külső megjelenéshez viszonyítva érdektelen. Ezek nem házak és épületek, hanem építmények. Ilyenek például a piramisok, a diadalívek, a várfalak stb.
Helyi jellegzetességek
A különböző régiókban a helyi lakosság kifejlesztette a saját típusú nemzeti lakásait, kunyhóit, házait:
- wigwam (indián kunyhó, Észak-Amerika)
- hogan (navahó kunyhó, Észak-Amerika)
- palloza (Galícia, Spanyolország)
- barraca (Kelet-Spanyolország)
- trullo (Apulia, Olaszország)
- fanza (房子, Kína)
- jurta (Kazahsztán, Kirgizisztán, Mongólia)
- iglu (Grönland)
- csum (Szibéria)
- jaranga (Szibéria)
- rondavel (kőkunyhó, Dél-Afrika, Lesotho)
- chalet (alpesi exkluzív faház, Svájc, Ausztria)
- izba (gerendaház, Oroszország)
- hata (Ukrajna)
- mazanka (Ukrajna)
- szahli (Grúzia)
- haveli (palota, India, Pakisztán)
- Alpesi chalet
-
- Orosz vidéki hagyományos gerendaház (изба)
- Nepáli vidéki ház
- Bhutáni vidéki kőház
- Hagyományos pakisztáni ház (Pandzsáb)
- Kambodzsai hagyományos ház
- Barbadosi házak (Karib-térség)
- Kenyai vidéki házak
- Kunyhó Lesothoban (rondavel)
- A batak nép hagyományos háza Szumátrán
- Cigánypaloták Erdélyben
- Haveli Pakisztánban
Lakóházak beltere
A lakóházak belterét gyakran helyiségekre tagolják, ezeket funkciójuknak megfelelően nevezik el:
- folyosó: közlekedésre, mellékesen tárolásra használt helyiség, általában a központi bejárattól indul.
- lakószoba
- nappali
- dolgozószoba
- konyha
- fürdőszoba
- kamra
- WC vagy toalett
- tetőtér és/vagy padlás
- lépcső
Környezetbarát házak
Egy ház építésekor több módon törekedhet a környezetbarát kialakításra.
- Felhasznált anyagok olcsók, helyiek, kevés energiával előállíthatóak (pl. vályog), a környezeti cél mellett itt további előny, hogy ezáltal a kevésbé tehetőseknek is elérhető.
- Az épület fűtése, világítása lehetőleg szelíd energiával történik, pl. megfelelő tájolással napenergiával.
- A szigetelés tökéletesítésével csökkentik a felhasznált energiát.
- Szennyvízkezelés helyben megoldott, így a pl. a helyi talajba juttatja vissza a hasznos anyagokat (pl. foszfor)
A szalmabálák felhasználásával készülő és ezért nagyon olcsó, de Magyarországon engedélyezési problémák miatt nehezen építhető szalmabálaház,[12] a kis behatással készült ház,[13] növénytakaróval borított tetejű rendelkező ház.[14] Több zöld szervezet, köztük pl. az agostyáni Természetes Életmód Alapítvány gyűjti a környezetbarát építkezési eljárásokat, a TEA segítségül hívja a történeti ökológiát, a régmúlt idők építkezési módjait[15] is.
A passzívház a tökéletes hőszigeteléssel csökkenti radikálisan a fűtési energiát és ezért tekinthető környezetbarátnak. A Földhajó (Earthship) modell a felhasznált anyagok tekintetében az újrahasznosítást tekinti fő elvének.[16][17]
Képek
Háztípusok
-
- Friedrichstadti házak (Németország)
- Németországi ház (Észak-Rajna-Vesztfália)
- Finn hagyományos ház
- Energiahatékony házak Hollandiában
- Amerikai ház (Massachusetts)
Házépítés
- Panelból épülő ház
Jegyzetek
- ↑ Pallas → ház
- ↑ a b c d e f Új Magyar Lexikon → ház; 1962.
- ↑ Minervaː Képes diáklexikon → építőanyag; 1989.
- ↑ Pallasː Lakóház
- ↑ Új Magyar Lexikon → üveg; 1962.
- ↑ Sophie Royer – Catherine Salles – Francois Trassard: Hétköznapi élet a görög aranykorban 28. o.
- ↑ Róma városa
- ↑ Kenneth O. Morgan (szerk): The Oxford Illustrated History of Britain 277. o.
- ↑ Rakott sárfal
- ↑ Minervaː Képes diáklexikon → faépítés; 1989.
- ↑ Minervaː Képes diáklexikon → népi építészet; 1989.
- ↑ Szalmabála ház. [2011. október 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. október 24.)
- ↑ Low impact house - angol forrás
- ↑ Házak zöldtetővel
- ↑ Természetes Életmód Alapítvány. [2013. május 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. október 24.)
- ↑ Earthship - angol nyelvű forrás
- ↑ PET palackból készült ház Archiválva 2014. augusztus 21-i dátummal a Wayback Machine-ben angol nyelvű forrás